2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konecranes-konserni 2021–2025
Tunnuslukujen laskentakaavat
Tilinpäätös
Konsernin tuloslaskelma – IFRS
Konsernin tase – IFRS
Konsernin oman pääoman muutokset – IFRS
Konsernin rahavirtalaskelma – IFRS
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tuloslaskelma – FAS
Emoyhtiön tase – FAS
Emoyhtiön rahavirtalaskelma – FAS
Emoyhtiön tilinpäätöksen liitetiedot
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Kestävyysraportin (kestävyysselvityksen) varmennuskertomus
Riippumattoman tilintarkastajan raportti
Konecranes Oyj:n ESEF-tilinpäätöksestä
Yhtiötietoa ESEF-raportointiin
Osakkeenomistajat
37
38
51
125
126
128
129
130
131
132
181
182
183
184
186
187
191
193
195
196
TALOUDELLINEN KATSAUS 2025
Sisällys
36
Liikevaihto & tilaukset, MEUR
Vertailukelpoinen EBITA, MEUR &
Vertailukelpoinen EBITA-kateprosentti
Osakekohtainen tulos ja osinko, EUR
2021 2022 2023 2024 2025
Liikevaihto Tilaukset
0
1 000
2 000
3 000
4 000
5 000
3 365
4 228
3 966
4 161
4 227 4 188
4 000
4 389
3 186
3 447
0
200
400
600
800
2021 2022 2023 2024 2025
Vertailukelpoinen EBITA
Vertailukelpoinen EBITA-kateprosentti
0
8
4
12
16
312
9,8 %
318
9,5 %
451
11,4 %
552
588
13,1 %
14,0 %
0
1,0
2,0
3,0
4,0
5,0
6,0
Earnings & dividend per share, EUR
2021 2022 2023 2024 2025
Laimentamaton osakekohtainen tulos Osinko osaketta kohti
1,86
1,77
1,25 1,25
3,48
1,35
4,65
5,05
1,65
2,25*
2025 kohokohdat
Tilauskanta, MEUR
0
1 000
2 000
3 000
4 000
2021 2022 2023 2024 2025
2 037
2 902
3 041
2 888
2 988
Sijoitetun pääoman tuotto,&
Vertailukelpoinen sijoitetun pääoman tuotto, %
0
5
10
15
20
25
2021
2022
2023 2024 2025
Sijoitetun pääoman tuotto, %
Vertailukelpoinen sijoitetun pääoman tuotto, %
9,3
13,4
9,0
13,4
16,4
17,7
20,3
20,8
20,7
22,1
Nettovelka, MEUR & Nettovelkaantumisaste, %*
-300
0
300
600
900
1 200
1 500
2021 2022 2023 2024 2025
Nettovelka
542
39,8 %
688
48,0 %
366
22,9 %
9,9 %
-7,8 %
50
40
30
20
10
-10
0
Nettovelkaantumisaste
184
-163
* Vuoden lopussa
*Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
37
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Hallituksen toimintakertomus
KONECRANES VUONNA 2025
Vuosi 2025 oli Konecranesille vahva. Geopolitiikkaan
liittyvästä epävarmuudesta huolimatta yhtiö jatkoi
strategian määrätietoista toteutusta ja vakaata
suoriutumista läpi vuoden ja hyötyi kansainvälisestä
liiketoimintamallistaan.
Konecranesin myynti oli 4,2 miljardia euroa vuonna
2025 ja saadut tilaukset kasvoivat 4,4 miljardiin euroon.
Kannattavuus parantui edellisestä vuodesta ja sitä
tuki hyvä suoriutuminen sekä kustannusten hallinta.
Vertailukelpoinen EBITA saavutti 588 miljoonan euron
tason ja vertailukelpoinen EBITA kateprosentti oli 14,0 % -
korkein vuosittainen kate koskaan. Konecranes oli myös
nettovelaton vuoden lopussa ja tämä antaa hyvän pohjan
tulevaisuuden kasvulle ja pitkän aikavälin arvonluonnille.
Toimialan markkinajohtaja
Konecranes on materiaalinkäsittelyratkaisujen maailman-
laajuinen johtaja, joka palvelee laajaa useita eri aloja
edustavaa asiakaskuntaa. Yhtiö on pysynyt pitkään alan
edelläkävijänä tekemällä parannuksia jokapäiväiseen
toimintaansa ja saavuttamalla merkittäviä läpimurtoja juuri
oikeilla hetkillä. Asiakkaat voivat luottaa päivittäin siihen,
että Konecranes nostaa, käsittelee ja siirtää maailman
tarvitsemia asioita. Konecranesin tarkoitus on rakentaa
seuraavan sukupolven materiaalinkäsittelyä älykkäämmän,
turvallisemman ja paremman maailman hyväksi.
Maailman yhä suurempana haasteena on varmistaa
välttämättömien materiaalien ja tavaroiden saatavuus
tilanteessa, jossa pitää säästää niukkoja luonnonvaroja
ja rajoittaa päästöjä. Alansa johtajana Konecranesilla on
täydellinen asema haasteen ratkaisemiseen: yhtiö tukee
asiakkaidensa toimintaa innovatiivisilla ratkaisuilla, jotka
parantavat tuottavuutta, auttavat vähentämään päästöjä
ja kehittämään liiketoimintaa. Konecranesilla on toimialan
laajin patenttisalkku ja yhtiö tuottaa arvoa asiakkailleen
materiaalinkäsittelyratkaisujen koko elinkaaren ajan
tarjoamalla sekä laitteita että elinkaaren aikaista huolenpitoa.
Teollinen kunnossapito tarjoaa alan johtavia
kunnossapitopalveluja kaikentyyppisille ja -merkkisille
teollisuuden nostureille ja nostimille ja parantaa asiakkaiden
toiminnan turvallisuutta, tuottavuutta ja kestävyyttä.
Konecranes lähestyy kunnossapitoa elinkaarinäkökulmasta
kaiken kattavasti, järjestelmällisesti ja yhteistyöhön
perustuen. Kunnossapito yhdistää tiedon, koneet ja ihmiset
digitaalisuutta hyödyntäväksi asiakaskokemukseksi
reaaliajassa maksimoidakseen tuotteen käytettävyysajan ja
minimoidakseen sen häiriöajan.
Teollisuuslaitteet tarjoaa nostimia, nostureita ja materiaalin-
käsittelyratkaisuja monille eri teollisuudenaloille. Konecranes
on kestävien nostolaiteratkaisujen maailmanlaajuinen johtaja,
jonka tarjooma kattaa täyden valikoiman teollisuuden tar-
peisiin. Yhtiön jokainen tuote rakentuu syvästä tietotaidosta
ja laatu on keskiössä. Konecranes suunnittelee ja valmistaa
”Core of Lifting” -avainkomponentit itse, jotta yhtiön laitteet ja
ratkaisut palvelisivat virheettömästi nostamisen eri tarpeita.
Satamaratkaisut tarjoaa nostolaitteita ja ratkaisuja sekä
palveluja konttisatamiin, sisämaan terminaaleihin, telakoille
ja bulkkitavaraa käsitteleviin satamiin. Konecranesin
tarjooma on alan laajin ja syvin, ja kattaa miehitetyt ja täysin
automaattiset konttipihanosturit ja itseohjautuvat ajoneuvot,
siirrettävät satamanosturit, miehitetyt ja täysin automaattiset
konttilukit sekä raskaan kuorman trukit. Lisäksi se tarjoaa
kattavan valikoiman telakkanostureita sekä terminaalien
toiminnanohjauksen ja laitehallinnan ohjelmistoja
kokonaisten konttiterminaalien toiminnan optimointiin.
Maailmanlaajuinen kysyntä edistää Konecranesin
kasvua ja innovaatiokykyä
Valmistavan teollisuuden ja kontinkäsittelyn markkinaolosuh-
teet vaikuttavat Konecranesin tuotteiden ja palvelujen kysyn-
tään. Asiakkaat investoivat tyypillisesti uusiin laitteisiin, joilla
38
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
voidaan laajentaa kapasiteettia tai korvata vanhoja koneita.
Investoinnit voivat olla suhdanneherkkiä, ja ne vaihtelevat
eri toimialoilla. Korkeamman tuottavuuden, turvallisuuden ja
ympäristövastuun vaatimukset luovat kasvumahdollisuuksia.
Suurin osa Konecranesin asiakkaista on teollisen tuotannon
toimialoilla, kuten valmistavassa teollisuudessa, metalli-
teollisuudessa, energiantuotannossa, petrokemian teollisuu-
dessa sekä sellu- ja paperiteollisuudessa. Niiden palvelujen
ja uusien laitteiden tarve on sidoksissa tuotantomääriin ja
kapasiteetin käyttöasteeseen. Loput Konecranesin asiak-
kaista on konttisatamia ja terminaaleja, joissa investoinnit
ovat sidoksissa maailmankauppaan ja konttimääriin.
Konecranesin toiminta on kansainvälistä ja yhtiön tuotteita
myydään maailmanlaajuisesti, ja niitä valmistetaan Ameri-
kassa sekä Euroopan, Lähi-idän ja Afrikan alueella (EMEA)
ja Aasian ja Tyynenmeren alueella (APAC). Yhtiöllä on toi-
mintaa yli 50 maassa maailmanlaajuisesti. Maailmanlaajuisen
ulottuvuuden ansiosta Konecranes voi tarjota alan johtavan
yrityksen edut ja toimia ja palvella samalla paikallisesti.
Megatrendit ohjaavat Konecranesin liiketoimintaa
Vastuullisuus, digitalisaatio ja automaatio sekä geopolitiikka
ovat keskeisiä megatrendejä, jotka muovaavat Konecranesin
markkinoita ja tarjoavat liiketoimintamahdollisuuksia.
Konecranesin asiakastoimialoilla pyrkimykset päästöjen
vähentämiseen ovat kasvaneet. Konecranes tukee tätä kehi-
tystä tarjoamalla asiakkailleen ratkaisuja, joissa tuottavuus
yhdistyy päästöjen vähentämiseen. Laaja kunnossapidon
valikoima pidentää myytyjen tuotteiden elinkaaria ja tukee
kiertotaloutta. Turvallisuus nivotaan mukaan tuotteiden suun-
nitteluun, valmistukseen, kunnossapitoon ja huoltoon.
Digitalisaatio nopeutuu toimialoilla, joille Konecranes toimittaa
ratkaisuja. Asiakkaat käyttävät yhä useammin digitaalisia
ratkaisuja tuottavuuden, turvallisuuden ja vastuullisuuden
parantamiseen. Konecranes on materiaalinkäsittelyalan
teknologiajohtaja, joka kehittää älykkäitä, toisiinsa yhdistettyjä
tuotteita ja itseohjautuvia ratkaisuja hyödyntämällä erityisesti
materiaalinkäsittelyyn kehitettyjä komponentteja, teknistä
osaamista ja digitalisaation tarjoamia mahdollisuuksia.
Konecranesin digitaalinen tarjooma tukee sen asemaa
ensisijaisena toimittajana sekä tuottaa tietoa, jonka avulla
voi kehittää tarjoomaa entisestään esimerkiksi ennakoivassa
kunnossapidossa. Konecranes toimittaa asiakkaille
turvallisia digitaalisia ratkaisuja soveltamalla alan parhaita
kyberturvallisuuden käytäntöjä.
Geopoliittiset tapahtumat saattavat aiheuttaa häiriöitä
yritysten globaaliin toimintaympäristöön esimerkiksi
aiheuttamalla toimitusketjun haasteita ja lisäämällä
energiakustannuksia ja inflaatiota. Myös protektionismin
lisääntyminen viime vuosina on heijastunut Konecranesin
ja sen asiakkaiden toimintaympäristöön. Konecranesin
monipuolinen tarjooma ja kansainvälinen toimijuus tuovat
vakautta ja sietokykyä toimintaympäristön vaihtelua kohtaan.
Toisaalta muuttuvat toimitusketjut ja kauppareitit voivat lisätä
materiaalinkäsittelyratkaisujen ja -palvelujen kysyntää ja sitä
kautta lisätä mahdollisuuksia Konecranesille.
Liiketoiminnan tavoitteet
Konecranesin tahtotila on olla materiaalinkäsittelyalan
ratkaisujen maailmanlaajuinen johtaja, joka luo lisäarvoa
kaikille. Yhtiö on asettanut seuraavat taloudelliset tavoitteet:
• markkinoita nopeampi liikevaihdon kasvu
1
, ja
• 13-16 prosentin vertailukelpoinen EBITA-kateprosentti
2
mahdollisimman pian, kuitenkin viimeistään vuonna 2029.
Liiketoiminta-alueiden taloudelliset tavoitteet ovat seuraavat:
Teollinen Kunnossapito
• Markkinoita selvästi nopeampi liikevaihdon kasvu
• 21–25 % vertailukelpoinen EBITA-kateprosentti
Teollisuuslaitteet
• Markkinakasvun mukainen liikevaihdon kasvu
• 8–11 % vertailukelpoinen EBITA-kateprosentti
Satamaratkaisut
• Markkinoita selvästi nopeampi liikevaihdon kasvu
• 9–11 % vertailukelpoinen EBITA-kateprosentti
Lisäksi Konecranes on asettanut kunnianhimoiset tieteeseen
perustuvat ilmastotavoitteet, jotka yhtiö pyrkii saavuttamaan
vuoteen 2030 mennessä. Konecranes tavoittelee 60 %
absoluuttisten kasvihuonekaasupäästöjen vähennystä
omien toimintojensa osalta (Scope 1 ja Scope 2) verrattuna
vuoden 2019 lähtötasoon. Arvoketjun päästöjen (Scope
3) osalta Konecranes tavoittelee 50 % absoluuttisten
kasvihuonekaasupäästöjen vähennystä ostettujen
tavaroiden ja palveluiden sekä myytyjen tuotteiden käytöstä
verrattuna vuoden 2019 lähtötasoon.
Konecranesin ilmastotyössä keinoja päästöjen vähentämi-
seen on sähköistetty tuotetarjooma ja asiakkaiden toimi-
alojen sähköistyminen, terästeollisuuden vähähiilistyminen,
energiamarkkinoiden vähähiilistyminen, materiaalinkäsittelyn
optimointi ja hiilineutraalit omat toiminnot.
Konecranesin strategia
Konecranes pyrkii materiaalinkäsittelyalan ratkaisujen
maailmanlaajuiseksi johtajaksi ja keskittyy strategiassaan
seuraaviin osa-alueisiin:
• Kannattavat ja nopeasti kasvavat tuoteryhmät ja
maantieteelliset alueet
• Teknologiajohtajuuden hyödyntäminen automatisoitujen ja
digitaalisten ratkaisujen avulla
• Markkinat ja segmentit, jotka arvostavat tarjoomamme
tuottamaa lisäarvoa
• Hinnoittelu, kustannusten hallinta ja sisäinen tehokkuus
• Toimintamalli, jossa selkeät valtuudet ja vastuut
1) Nimellinen maailman BKT:n kasvu, IMF:n arvio maailmantalouden kehityksestä
2) Kannattavuushaarukka, riippuen suhdanteesta.
39
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Konecranesilla on selkeä strategia, jota toteuttaa kaikilla liike-
toiminta-alueilla. Teollisessa kunnossapidossa Konecranes
tavoittelee liikevaihdon kasvua sopimuskannan kasvattamisen
ja kohdennettujen yritysostojen myötä. Teollisuuslaitteissa
keskitytään pääasiassa kannattavuuden parantamiseen ja tar-
jooman uudistamisen ja liiketoimintamallin yksinkertaistamisen
jatkamiseen. Satamaratkaisuissa keskitytään sekä liikevaihdon
kasvuun että kannattavuuden parantamiseen keskittymällä
ydintarjooman ja kunnossapidon kasvuun sekä automaation ja
sähköistämisen mahdollisuuksiin.
Luodakseen kasvua ja parantaakseen kannattavuutta
Konecranes on määrittänyt viisi strategista avaintekijää, jotka
ovat kriittisiä yhtiön tulevalle menestykselle:
• Asiakaskeskeisyyden syventäminen – Konecranes
huomioi asiakkaidensa tarpeet ja odotukset kaikessa
päätöksenteossa joka päivä.
• Tehokkuusparannusten nopeuttaminen – Konecranes
optimoi toimintaansa ja go-to-market-malliaan jatkuvasti,
vahvistaa häiriönsietokykyään sekä parantaa tehokkuutta
ja tuottavuutta.
• Teknologisen innovoinnin skaalaaminen – Konecranes on
materiaalinkäsittelyalan teknologiajohtaja, joka kehittää
älykkäitä, toisiinsa yhdistettyjä tuotteita ja itseohjautuvia
ratkaisuja ja hyödyntää erityisesti nostamisen tarkoituksiin
rakennettuja komponenttejaan, teknistä osaamistaan ja
digitalisaation tuomia mahdollisuuksia.
• Vastuullisen liiketoiminnan edistäminen – Konecranes
edistää vähähiilistä ja kiertotalouteen perustuvaa maailmaa
ottamalla vastuullisuuden huomioon kaikessa liiketoiminnas-
saan ja tukemalla asiakkaita heidän tavoitteidensa saavutta-
misessa. Konecranes luo oikeudenmukaista, osallistavaa ja
monimuotoista työympäristöä, jossa kaikkia kohdellaan kun-
nioittavasti, sekä odottaa työntekijöiltään ja liikekumppaneil-
taan tiukimpien eettisten periaatteiden noudattamista.
• Voittamiseen tähtäävän yrityskulttuurimme
vahvistaminen – Konecranes luo organisaatiota, jossa
yhteistyön tekeminen on luontainen toimintatapa ja jossa
työntekijöitä innostetaan tekemään aina parhaansa.
Konecranesin liiketoimintamallia tukevat
aineettomat voimavarat
Konecranes on materiaalinkäsittelyalan johtaja, jolla on
yli 100 vuoden kokemus materiaalinkäsittelyratkaisujen
toimittamisesta ja huoltamisesta. Konecranesin
liiketoimintamallia tukevia olennaisia aineettomia voimavaroja
ovat esimerkiksi patentit ja tavaramerkit, ohjelmistot,
teknologia ja asiakaslistat sekä kokemus toimialalta.
Konecranesilla on kaksinkertainen go-to-market-malli, ja
yhtiö myy tuotteita asiakkaille useiden eri brändien ja tavara-
merkkien kautta. Teollisuussegmenteissä tuotteita myydään
Konecranes-brändillä suoraan loppuasiakkaille, ja muilla tuo-
temerkeillä (Demag, SWF, Verlinde, R&M sekä Donati) jakeli-
joille ja muille laitevalmistajille. Satama-asiakkaille Konecranes
myy tuotteita Konecranes-, Konecranes Gottwald-,
Konecranes Noell- ja Konecranes Liftace -brändeillä.
Monimuotoinen tuotemerkki- ja brändiportfolio juontaa
juurensa Konecranesin aktiivisesta yritysostohistoriasta.
Koska yritysostoin hankituilla brändeillä on ollut
vakiintunut ja vahva asema asiakkaiden keskuudessa
tietyissä tuoteryhmissä ja tietyillä alueilla, Konecranes on
päättänyt säilyttää usean brändin lähestymistavan. Vahva
brändiportfolio tukee Konecranesin tarjooman kysyntää,
vaikka tuotealustojen tarjooma brändien välillä onkin pitkälle
yhdenmukaistettu.
Teknologiajohtajuus on yksi Konecranesin menestyksen
kulmakiviä, ja yhtiöllä on toimialansa laajin patenttisalkku.
Konecranes suunnittelee ja valmistaa itse suuren osan
avainkomponenteistaan, ja ne on suunniteltu ja optimoitu
nostamisen ja materiaalinkäsittelyn tarpeisiin. Patentoitu
teknologia mahdollistaa kilpailuedun, ja sen ansiosta
Konecranesin tuotteet ovat tunnettuja kestävyydestään ja
optimaalisesta suoriutumisestaan.
Kautta historiansa Konecranes on investoinut teknologia- ja
ohjelmistokehitykseen. Kun uusia tuotteita suunnitellaan tai
vanhoja päivitetään, käytettävyys, tuottavuus, kestävyys ja
huollettavuus ovat avainasemassa. Yhtiön kunnossapito-
osaaminen perustuu kymmenien vuosien aikana kertyneen
kokemuksen ja tietotaidon sekä miljoonien tuntien
laitekäyttötietojen yhdistelmään.
TRUCONNECT
Yksi Konecranesin kunnossapidon ekosysteemin kulmakiviä
on TRUECONNECT – etävalvontajärjestelmä, joka tuottaa
tärkeää reaaliaikaista tietoa materiaalinkäsittelylaitteiden
ja ratkaisujen kunnosta, käytöstä ja toiminnasta.
TRUCONNECT-järjestelmän anturit nostimen eri osissa
keräävät kriittistä tietoa, kuten käyttöaika, nostetut
kuormat, hätäpysäytykset ja jarrujen kunto. Kerätty tieto
lähetetään reaaliajassa etäpalveluun, josta kerätyt ja
analysoidut tiedot ovat luettavissa. Nämä tiedot puolestaan
auttavat Konecranesin asiantuntijoita ja nostureiden
omistajia varautumaan kunnossapitotarpeisiin siten, että
nosturin suorituskykyä voidaan optimoida ja elinkaarta
pidentää. Etävalvonta TRUCONNECT-järjestelmän avulla
ei rajoitu pelkästään Konecranesin omiin laitteisiin, vaan
se voidaan mahdollisuuksien mukaan lisätä myös muiden
valmistajien laitteisiin.
TRUCONNECT-järjestelmän tuottamaa tietoa voidaan
hyödyntää myös, kun laitteita huolletaan ja ylläpidetään.
Kehittyneiden ennustavien huoltomallien avulla Konecranes
saa ennusteita mahdollisista vioista ja osien vaihtotarpeista.
Tällöin myyntitiimi ottaa yhteyttä asiakkaaseen ja suosit-
telee toimenpiteitä. TRUCONNECT tuottaa myös arvokasta
tietoa siitä, miten aktiivisesti Konecranesin tuotteita eri
asiakassegmenteissä ja eri alueilla käytetään, mikä antaa
hyvää osviittaa laitteiden käytöstä ja kysyntäympäristöstä.
SLIM-applikaatio
Toinen esimerkki siitä, miten ohjelmistot tukevat
Konecranesin liiketoimintamallia, on SLIM-applikaatio,
jota Konecranesin huoltoteknikot käyttävät työssään.
SLIM (”Siebel Light In Mobile”) on hyödyllinen työkalu, joka
parantaa Konecranesin kenttähuollon työntekijöiden
40
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
liikkuvuutta. Teknikot voivat sen avulla arvioida huoltopyyntöjä,
kirjata tekemänsä työn älypuhelimellaan ja käydä sen läpi
asiakkaan kanssa. Päivän aikataulu ja asiakkaiden tiedot
löytyvät myös applikaatiosta. Applikaation käyttöönotto on
säästänyt tunteja toimistotyöstä ja parantanut tuottavuutta.
Yksi merkittävä menestystekijä Konecranesin kunnossa-
pitoliiketoiminnalle on pääsy asennettuun laitekantaan, eli
tietoihin asiakkaiden toimipaikoissa sijaitsevista teollisuus-
nostureista ja materiaalinkäsittelyratkaisuista. Konecranesin
tekemissä huoltoyhtiöiden yritysostoissa asiakaslistat ja
mahdolliset alkuperäislaitteiden piirustukset ovat yleensä
merkittäviä syitä yrityshankinnan takana. Tiedot asenne-
tusta laitekannasta auttavat Konecranesia kohdentamaan
viestiään asiakkaille tehokkaammin. Kunnossapidon ohella
myös laitemyynti hyötyy tiedosta.
MARKKINAKATSAUS
Konecranesin toimintaympäristöön Teollisessa kunnossa-
pidossa ja Teollisuuslaitteissa vaikuttaa pääasiassa teollinen
tuotanto. Valmistavan teollisuuden ostopäällikköindeksi
(PMI) ja kapasiteetin käyttöaste ovat makrotalouden mitta-
reita, jotka kuvaavat parhaiten toimintaolosuhteita kahdella
teollisuuden liiketoiminta-alueella. Satamaratkaisuissa toi-
mintaympäristöön vaikuttaa pääasiassa maailmanlaajuinen
konttiliikenne.
Maailmanlaajuinen valmistavan teollisuuden PMI oli neljännen
vuosineljänneksen lopussa 50,4 – hieman yli neutraalin 50
pisteen rajan.
Euroalueella valmistavan teollisuuden PMI viittasi toiminta-
olosuhteiden heikkenemiseen neljännen vuosineljänneksen
lopussa (48,8).
Yhdysvalloissa valmistavan teollisuuden PMI osoitti kasvua
neljännen vuosineljänneksen lopussa (51,8). Kehittyvillä
markkinoilla joulukuun valmistavan teollisuuden PMI osoitti
toimintaolosuhteiden parantuneen Intiassa ja Kiinassa mutta
heikentyneen Brasiliassa.
Valmistavan teollisuuden kapasiteetin käyttöaste Euroopan
unionissa oli neljännellä vuosineljänneksellä korkeammalla
tasolla verrattuna edellisvuoteen. Yhdysvaltojen valmistavan
teollisuuden kapasiteetin käyttöaste oli joulukuussa
korkeampi edellisvuoteen verrattuna.
RWI/ISL-indeksin mukaan maailmanlaajuinen konttiliikenne
jatkui vahvalla tasolla vuonna 2025 historiallisiin lukemiin
verrattuna. Marraskuun lopussa maailmanlaajuinen
konttiliikenne oli noin kolme prosenttia edellisvuotta
korkeammalla tasolla.
Teräksen hinnat olivat neljännen vuosineljänneksen lopussa
edellisvuotta alhaisemmalla tasolla, kun taas kuparin hinnat
olivat korkeammalla tasolla. Vuoden 2025 keskimääräinen
EUR/USD-valuuttakurssi oli neljä prosenttia korkeampi kuin
edellisvuonna.
41
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
TALOUDELLINEN SUORIUTUMINEN
Ellei toisin mainita, suluissa olevat luvut viittaavat
edellisvuoden vastaavaan ajanjaksoon.
Saadut tilaukset
Vuonna 2025 saadut tilaukset olivat 4 389,3 miljoonaa
euroa (3 999,6) ja kasvoivat 9,7 prosenttia edellisvuodesta.
Vertailukelpoisilla valuutoilla laskettuna saadut tilaukset
kasvoivat 11,6 prosenttia. Saadut tilaukset kasvoivat Amerikan
alueella ja Euroopan, Lähi-idän ja Afrikan alueella mutta
laskivat Aasian ja Tyynenmeren alueella.
Teollisen kunnossapidon saadut tilaukset kasvoivat
0,1 prosenttia raportoiduilla arvoilla ja 2,9 prosenttia
vertailukelpoisilla valuutoilla laskettuna. Teollisuuslaitteiden
saadut tilaukset kasvoivat 8,2 prosenttia raportoiduilla
arvoilla ja 10,8 prosenttia vertailukelpoisilla valuutoilla
laskettuna. Teollisuuslaitteiden saadut ulkoiset tilaukset
kasvoivat 8,7 prosenttia raportoiduilla arvoilla ja 11,3
prosenttia vertailukelpoisilla valuutoilla laskettuna.
Satamaratkaisujen saadut tilaukset kasvoivat 21,3
prosenttia raportoiduilla arvoilla ja 21,2 prosenttia
vertailukelpoisilla valuutoilla laskettuna.
Tilauskanta
Tilauskannan arvo oli joulukuun lopussa 2 988,4 miljoonaa
euroa (2 888,4), ja se nousi 3,5 prosenttia edellisvuoteen
verrattuna. Vertailukelpoisilla valuutoilla laskettuna
tilauskanta kasvoi 7,0 prosenttia. Tilauskanta laski
7,1 prosenttia Teollisessa kunnossapidossa ja kasvoi
2,0 prosenttia Teollisuuslaitteissa ja 7,3 prosenttia
Satamaratkaisuissa.
Liikevaihto
Vuonna 2025 konsernin liikevaihto oli 4 187,8 miljoonaa
euroa (4 227,0) ja laski 0,9 prosenttia edellisvuodesta.
Vertailukelpoisilla valuutoilla laskettu liikevaihto kasvoi 0,7
prosenttia. Liikevaihto laski Teollisessa kunnossapidossa
0,8 prosenttia ja Teollisuuslaitteissa 1,1 prosenttia mutta
kasvoi Satamaratkaisuissa 0,1 prosenttia. Teollisuuslaitteiden
ulkoinen liikevaihto laski 1,0 prosenttia.
Joulukuun lopussa liikevaihto jakautui maantieteellisten
alueiden kesken 12 kuukauden liikkuvana keskiarvona
laskettuna seuraavasti: Euroopan, Lähi-idän ja Afrikan alue 51
(47), Amerikan alue 37 (40) ja Aasian ja Tyynenmeren alue 13
(13) prosenttia.
Taloudellinen tulos
Vuonna 2025 konsernin vertailukelpoinen EBITA kasvoi 588,1
miljoonaan euroon (551,6). Vertailukelpoinen EBITA-ka-
teprosentti kasvoi 14,0 prosenttiin (13,1). Vertailukelpoinen
EBITA-kateprosentti kasvoi Teollisessa kunnossapidossa 21,8
prosenttiin (21,0), Teollisuuslaitteissa 9,4 prosenttiin (9,0) ja
Satamaratkaisuissa 10,5 prosenttiin (9,3). Konsernin vertailu-
kelpoisen EBITA-kateprosentin parannus johtui pääasiassa
hyvästä suoriutumisesta ja kustannusten hallinnasta.
Konsernin vuoden 2025 vertailukelpoinen liiketulos
kasvoi 553,4 miljoonaan euroon (520,7). Vertailukelpoinen
liiketulosprosentti nousi 13,2 prosenttiin (12,3).
Konsernin vuoden 2025 liiketulos oli 542,4 miljoonaa euroa
(511,4). Liiketulokseen sisältyi 11,0 miljoonaa euroa (9,3) ver-
tailukelpoisuuteen vaikuttavia eriä. Edellisvuoteen verrattuna
liiketulosprosentti kasvoi Teollisessa kunnossapidossa 20,6
prosenttiin (20,0), Teollisuuslaitteissa 8,6 prosenttiin (8,1) ja
Satamaratkaisuissa 9,4 prosenttiin (8,8).
Vuoden 2025 poistot ja arvonalentumiset olivat yhteensä 136,4
miljoonaa euroa (120,5). Yrityskauppojen hankintamenojen
allokointeihin liittyvien poistojen ja liikearvon alenemisten
vaikutus oli 34,5 miljoonaa euroa (30,7).
Vuoden 2025 osuus osakkuusyhtiöiden ja yhteisyritysten
tuloksista oli 0,9 miljoonaa euroa (0,6).
Vuoden 2025 rahoitustuotot ja -kulut olivat -26,7 miljoonaa
euroa (-26,7). Tästä summasta nettokorkokulut olivat
24,8 miljoonaa euroa (23,1). Loppuosa kuluista muodostui
pääasiassa muista rahoituskuluista ja suojauslaskentaan
kuulumattomien tulevien kassavirtojen suojauksessa
syntyneistä realisoituneista ja realisoitumattomista
kurssieroista.
1-12/2025 1-12/2024 Muutos %
Muutos %
vertailukelpoisin
valuuttakurssein
Saadut tilaukset, MEUR 4 389,3 3 999,6 9,7 11,6
Liikevaihto, MEUR 4 187,8 4 227,0 -0,9 0,7
Saadut tilaukset ja liikevaihto
42
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Vuoden 2025 tulos ennen veroja oli 516,5 miljoonaa euroa
(485,3).
Vuoden 2025 tuloverot olivat 116,8 miljoonaa euroa (116,9).
Konsernin efektiivinen verokanta oli 22,6 prosenttia (24,1).
Vuoden 2025 tilikauden tulos oli 399,8 miljoonaa euroa (368,4).
Vuoden 2025 osakekohtainen tulos oli 5,05 euroa (4,65) ja
laimennettu osakekohtainen tulos 5,03 euroa (4,63).
Viimeiseltä 12 kuukaudelta laskettu sijoitetun pääoman
tuotto oli 20,7 prosenttia (20,3) ja oman pääoman
tuotto 20,3 prosenttia (21,3). Vertailukelpoinen sijoitetun
pääoman tuotto oli 22,1 prosenttia (20,8).
Tase
Konsernin tase oli joulukuun lopussa 4 550,8 miljoonaa euroa
(4 788,3). Oma pääoma oli 2 087,4 miljoonaa euroa (1 857,7).
Emoyhtiön osakkeenomistajille kuuluva oma pääoma oli 2 087,4
miljoonaa euroa (1 857,7) eli 26,35 euroa osakkeelta (23,45).
Nettokäyttöpääoma oli 284,4 miljoonaa euroa (378,6).
Nettokäyttöpääoman lasku johtui pääasiassa pienemmistä
myyntisaamisista. Nettokäyttöpääoma laski 1,0 miljoonaa
euroa edelliseen vuosineljännekseen verrattuna.
Kassavirta ja rahoitus
Vuoden 2025 liiketoiminnan nettorahavirta oli 569,5
miljoonaa euroa (491,6), ja kasvu johtui pääasiassa
nettokäyttöpääoman muutoksesta. Kassavirta ennen
rahoituksen rahavirtoja oli 527,5 miljoonaa euroa (380,6).
Tähän sisältyy aineellisten hyödykkeiden myyntejä 9,5
miljoonaa euroa (4,8), osakkuusyhtiöiden luovutuksia
0,9 miljoonaa euroa (0,1), saatuja osinkoja 0,2 miljoonaa
euroa (0,0), investointeja 49,4 miljoonaa euroa (69,2)
ja konserniyhtiöiden hankintaan liittyviä menoeriä 3,2
miljoonaa euroa (46,7).
Joulukuun lopussa korollinen nettovelka oli -163,5 miljoonaa
euroa (183,5). Nettovelan lasku johtui pääasiassa vahvasta
liiketoiminnan rahavirrasta. Omavaraisuusaste oli 53,8
prosenttia (44,4) ja nettovelkaantumisaste -7,8 prosenttia
(9,9).
Joulukuun lopussa rahat ja pankkisaamiset olivat 631,9
miljoonaa euroa (710,0). Konsernin 350 miljoonan euron
suuruinen komittoitu valmiusluottolimiitti oli täysin
käyttämätön kauden lopussa.
Konecranes maksoi vuonna 2025 osakkeenomistajilleen
osinkoa 130,7 miljoonaa euroa eli 1,65 euroa osakkeelta.
Investoinnit
Vuoden 2025 investoinnit ilman yritysostoja ja yhteis-
järjestelyjä olivat 68,5 miljoonaa euroa (65,7), ja ne
koostuivat pääasiassa koneiden ja laitteiden, rakennusten,
toimistolaitteiden ja tietojärjestelmien uudistamisesta.
Vertailukelpoinen EBITA segmenteittäin 2025 Henkilöstö segmenteittäin 2025
55 %
Teollinen
kunnossapito
341,5 MEUR
26 %
Satamaratkaisut
159,6 MEUR
19 %
Teollisuuslaitteet
120,0 MEUR
47 %
Teollinen
kunnossapito
7 721
21 %
Satamaratkaisut
3 494
32 %
Teollisuuslaitteet
5 131
36 %
Teollinen
kunnossapito
1 562,8 MEUR
35 %
Satamaratkaisut
1 523,4 MEUR
S ales b y Business Are a, 2020
29 %
Teollisuuslaitteet
1 275,3 MEUR
Liikevaihto segmenteittäin 2025
43
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Yritysostot ja -myynnit
Vuoden 2025 yritysostoihin ja yhteisjärjestelyihin tehtyjen
investointien kassavaikutus oli -3,2 miljoonaa euroa (-46,7).
Osakkuusyhtiöiden luovutusten kassavaikutus oli 0,9
miljoonaa euroa (0,1).
Vuonna 2025 Konecranes osti katalonialaisen yrityksen
Polipastos y Instalaciones MEG S.L:n (PIMEG), joka on
erikoistunut teolliseen kunnossapitoon. Lisäksi Konecranes
myi osuutensa alankomaalaisesta osakkuusyhtiöstään
Portwise B.V. sekä Suomessa osuutensa osakkuusyhtiöstään
Fantuzzi Finland Oy.
Henkilöstö
Konsernin palveluksessa oli vuonna 2025 keskimäärin 16 614
työntekijää (16 656). Henkilöstömäärä 31.12.2025 oli 16 469 (16
842). Vuonna 2025 konsernin nettohenkilöstömäärä laski 373
työntekijällä.
Joulukuun lopussa henkilöstömäärä jakautui liiketoiminta-
alueittain seuraavasti: Teollinen kunnossapito 7 721
työntekijää (8 020), Teollisuuslaitteet 5 131 työntekijää (5
289), Satamaratkaisut 3 494 työntekijää (3 420) ja konsernin
yhteiset toiminnot 123 työntekijää (113).
Konsernilla oli 9 953 (10 066) työntekijää Euroopan, Lähi-idän
ja Afrikan alueella, 3 178 (3 415) työntekijää Amerikan alueella
ja 3 338 (3 361) työntekijää Aasian ja Tyynenmeren alueella.
44
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Vuonna 2025 saadut tilaukset olivat 1 561,1 miljoonaa euroa
(1 559,0) ja kasvoivat 0,1 prosenttia. Vertailukelpoisilla
valuutoilla laskettuna saadut tilaukset kasvoivat 2,9
prosenttia.
Liikevaihto laski 0,8 prosenttia 1 562,8 miljoonaan euroon
(1 574,7). Vertailukelpoisilla valuutoilla laskettu liikevaihto
kasvoi 1,9 prosenttia. Liikevaihto kasvoi varaosissa ja laski
kenttähuollossa.
Vertailukelpoinen EBITA oli 341,5 miljoonaa euroa (331,5) ja
vertailukelpoinen EBITA-kateprosentti oli 21,8 prosenttia
(21,0). Vertailukelpoisen EBITA-kateprosentin nousu johtui
pääasiassa hinnoittelusta, suoriutumisesta sekä hyvästä
kustannusten hallinnasta. Liiketulos oli 322,0 miljoonaa euroa
(314,2) ja liiketulosprosentti oli 20,6 prosenttia (20,0).
Teollinen kunnossapito 1-12/2025 1-12/2024 Muutos %
Muutos %
vertailukelpoisin
valuuttakurssein
Saadut tilaukset, MEUR 1 561,1 1 559,0 0,1 2,9
Tilauskanta, MEUR 404,8 435,9 -7, 1 0,1
Huoltosopimuskannan arvo, MEUR 339,3 342,5 -0,9 4,4
Liikevaihto, MEUR 1 562,8 1 574,7 -0,8 1,9
Vertailukelpoinen EBITA, MEUR
1
341,5 331,5 3,0
Vertailukelpoinen EBITA, %
1
21,8 % 21,0 %
Kauppahinnan kohdistamiseen liittyvät poistot, MEUR -15,8 -16,6 -4,9
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät, MEUR -3,7 -0,7
Liikevoitto (EBIT), MEUR 322,0 314,2 2,5
Liikevoitto (EBIT), % 20,6 % 20,0 %
Henkilöstö kauden lopussa 7 721 8020 -3,7
Liiketoiminta-alueet
Teollinen kunnossapito
1
Ilman vertailukelpoisuuteen vaikuttavia eriä sekä kauppahinnan kohdistamiseen liittyviä poistoja. Katso myös liite 11 tilinpäätöslyhennelmässä
45
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Vuonna 2025 saadut tilaukset olivat 1 367,6 miljoonaa euroa
(1 263,5), ja ne kasvoivat 8,2 prosenttia edellisvuodesta.
Vertailukelpoisilla valuutoilla laskettuna saadut tilaukset
kasvoivat 10,8 prosenttia. Saadut ulkoiset tilaukset kas-
voivat 8,7 prosenttia raportoiduilla arvoilla ja 11,3 prosenttia
vertailukelpoisilla valuutoilla laskettuna. Saadut tilaukset
kasvoivat standardinostureissa, prosessinostureissa ja
komponenteissa.
Liikevaihto laski 1,1 prosenttia 1 275,3 miljoonaan
euroon (1 289,3). Vertailukelpoisilla valuutoilla laskettu
liikevaihto kasvoi 1,2 prosenttia. Ulkoinen myynti laski 1,0
prosenttia raportoiduilla arvoilla ja kasvoi 1,4 prosenttia
vertailukelpoisilla valuutoilla laskettuna. Liikevaihto
kasvoi standardinostureissa, pysyi suunnilleen ennallaan
komponenteissa ja laski prosessinostureissa.
Vertailukelpoinen EBITA oli 120,0 miljoonaa euroa (116,5),
ja vertailukelpoinen EBITA-kateprosentti oli 9,4 prosenttia
(9,0). Vertailukelpoisen EBITA-kateprosentin nousu johtui
pääasiassa hyvästä suoriutumisesta ja mixistä. Liiketulos
oli 110,1 miljoonaa euroa (104,6) ja liiketulosprosentti oli 8,6
prosenttia (8,1).
Teollisuuslaitteet 1-12/2025 1-12/2024 Muutos %
Muutos %
vertailukelpoisin
valuuttakurssein
Saadut tilaukset, MEUR 1 367,6 1 263,5 8,2 10,8
josta ulkoista, MEUR 1 266,5 1 165,6 8,7 11,3
Tilauskanta, MEUR 911,1 893,3 2,0 9,6
Liikevaihto, MEUR 1 275,3 1 289,3 -1,1 1,2
josta ulkoista, MEUR 1 193,2 1 205,5 -1,0 1,4
Vertailukelpoinen EBITA, MEUR
1
120,0 116,5 3, 1
Vertailukelpoinen EBITA, %
1
9,4 % 9,0 %
Kauppahinnan kohdistamiseen liittyvät poistot, MEUR -6,9 -7,0 -0,3
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät, MEUR -2,9 -4,9
Liikevoitto (EBIT), MEUR 110,1 104,6
Liikevoitto (EBIT), % 8,6 % 8,1 % 5,4
Henkilöstö kauden lopussa 5 131 5 289 -3,0
Teollisuuslaitteet
1
Ilman vertailukelpoisuuteen vaikuttavia eriä sekä kauppahinnan kohdistamiseen liittyviä poistoja. Katso myös liite 11 tilinpäätöslyhennelmässä
46
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Vuonna 2025 saadut tilaukset olivat 1 637,8 miljoonaa euroa
(1 350,5), ja ne kasvoivat 21,3 prosenttia. Vertailukelpoisilla
valuutoilla laskettuna saadut tilaukset kasvoivat 21,2 prosenttia.
Liikevaihto kasvoi 0,1 prosenttia 1 523,4 miljoonaan euroon (1
521,7). Vertailukelpoisilla valuutoilla laskettu liikevaihto pysyi
suunnilleen samalla tasolla.
Vertailukelpoinen EBITA oli 159,6 miljoonaa euroa (142,2), ja
vertailukelpoinen EBITA-kateprosentti oli 10,5 prosenttia (9,3).
Vertailukelpoisen EBITA-kateprosentin nousu johtui hyvästä
suoriutumisesta ja mixistä. Liiketulos oli 143,3 miljoonaa euroa
(133,5), ja liiketulosprosentti oli 9,4 prosenttia (8,8).
Satamaratkaisut 1-12/2025 1-12/2024 Muutos %
Muutos %
vertailukelpoisin
valuuttakurssein
Saadut tilaukset, MEUR 1 637,8 1 350,5 21,3 21,2
Tilauskanta, MEUR 1 672,5 1 559,1 7,3 7,4
Liikevaihto, MEUR 1 523,4 1 521,7 0,1 0,0
josta kunnossapito, MEUR 304,6 278,2 9,5 11,0
Vertailukelpoinen EBITA, MEUR
1
159,6 142,2 12,2
Vertailukelpoinen EBITA, %
1
10,5 % 9,3 %
Kauppahinnan kohdistamiseen liittyvät poistot, MEUR -12,0 -7,4 61,8
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät, MEUR -4,3 -1,3
Liikevoitto (EBIT), MEUR 143,3 133,5 7,4
Liikevoitto (EBIT), % 9,4 % 8,8 %
Henkilöstö kauden lopussa 3 494 3 420 2,2
Satamaratkaisut
1
Ilman vertailukelpoisuuteen vaikuttavia eriä sekä kauppahinnan kohdistamiseen liittyviä poistoja. Katso myös liite 11 tilinpäätöslyhennelmässä
47
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Konsernikustannukset
Vuonna 2025 vertailukelpoiset liiketoiminta-alueille
kohdentamattomat konsernikustannukset ja eliminoinnit
olivat 33,0 miljoonaa euroa (38,5) eli 0,8 prosenttia
liikevaihdosta (0,9).
Liiketoiminta-alueille kohdentamattomat konsernikustan-
nukset ja eliminoinnit olivat 33,1 miljoonaa euroa (40,8) eli
0,8 prosenttia liikevaihdosta (1,0). Niihin sisältyi 0,1 miljoonaa
euroa (2,3) vertailukelpoisuuteen vaikuttavia eriä.
Hallinto
Varsinaisen yhtiökokouksen päätökset
Konecranes Oyj:n varsinainen yhtiökokous pidettiin
27.3.2025. Yhtiökokous vahvisti Yhtiön tilinpäätöksen tilikau-
delta 2024, myönsi vastuuvapauden hallituksen jäseninä toi-
mineille ja toimitusjohtajalle sekä hyväksyi kaikki hallituksen ja
sen valiokuntien ja osakkeenomistajien nimitystoimikunnan
ehdotukset yhtiökokoukselle.
Yhtiökokous päätti hallituksen ehdotuksen mukaisesti, että
osinkoa maksetaan 1,65 euroa osakkeelta. Osinko maksettiin
8.4.2025.
Yhtiökokous päätti hyväksyä palkitsemisraportin. Yhtiöko-
kouksen päätös palkitsemisraportista on neuvoa-antava.
Yhtiökokous päätti hyväksyä osakkeenomistajien nimitys-
toimikunnan ehdotuksen hallituksen vuosipalkkioista sekä
valiokuntien ja hallituksen kokouspalkkioista.
Yhtiökokous päätti hyväksyä osakkeenomistajien nimitys-
toimikunnan ehdotuksen, että Yhtiön hallituksen jäsenten
lukumääräksi vahvistetaan kahdeksan. Hallituksen jäseniksi
valittiin uudelleen nykyiset hallituksen jäsenet Pauli Anttila,
Pasi Laine, Ulf Liljedahl, Gun Nilsson, Sami Piittisjärvi, Päivi
Rekonen, Thomas Schulz ja Birgit Seeger. Pasi Laine valittiin
hallituksen puheenjohtajaksi, ja Ulf Liljedahl valittiin halli-
tuksen varapuheenjohtajaksi.
Yhtiökokous hyväksyi hallituksen ehdotuksen yhtiöjärjes-
tyksen muuttamisesta.
Yhtiökokous päätti hallituksen ehdotuksen mukaisesti,
että tilintarkastajaksi valitaan uudelleen Ernst & Young Oy
toimikaudeksi, joka päättyy valintaa seuraavan varsinaisen
yhtiökokouksen päättyessä. Lisäksi yhtiökokous päätti
hallituksen ehdotuksen mukaisesti, että Ernst & Young
Oy toimii Yhtiön kestävyysraportoinnin varmentajana.
Tilintarkastajalle ja kestävyysraportoinnin varmentajalle
maksetaan palkkio Yhtiön hyväksymän laskun mukaan.
Yhtiökokous päätti hallituksen ehdotuksen mukaisesti, että
tilintarkastajaksi valitaan Deloitte Oy toimikaudeksi, joka
alkaa vuoden 2026 varsinaisen yhtiökokouksen päättyessä
ja päättyy vuoden 2027 varsinaisen yhtiökokouksen
päättyessä. Lisäksi yhtiökokous päätti hallituksen
ehdotuksen mukaisesti, että Deloitte Oy toimii Yhtiön
kestävyysraportoinnin varmentajana toimikaudella 2026.
Tilintarkastajalle ja kestävyysraportoinnin varmentajalle
maksetaan palkkio Yhtiön hyväksymän laskun mukaan.
Yhtiökokous päätti hallituksen ehdotuksen mukaisesti
muuttaa osakkeenomistajien nimitystoimikunnan
työjärjestystä.
Yhtiökokous valtuutti hallituksen päättämään yhtiön omien
osakkeiden hankkimisesta ja/tai pantiksi ottamisesta.
Yhtiökokous valtuutti hallituksen päättämään osakeannista
sekä osakkeisiin oikeuttavien erityisten oikeuksien
antamisesta.
Yhtiökokous valtuutti hallituksen päättämään yhtiön omien
osakkeiden luovuttamisesta.
Yhtiökokous valtuutti hallituksen päättämään maksuttomasta
suunnatusta osakeannista henkilöstön osakesäästöohjelmaa
varten.
Yhtiökokous valtuutti hallituksen päättämään lahjoituksista.
Yhtiökokouksen päätöksistä on julkaistu pörssitiedote
27.3.2025.
Hallitus
Vuoden 2025 varsinaisessa yhtiökokouksessa valittuun halli-
tukseen kuuluvat seuraavat jäsenet:
• Pasi Laine, hallituksen puheenjohtaja
• Ulf Liljedahl, hallituksen varapuheenjohtaja
• Pauli Anttila, hallituksen jäsen
• Gun Nilsson, hallituksen jäsen
• Päivi Rekonen, hallituksen jäsen
• Thomas Schulz, hallituksen jäsen
• Birgit Seeger, hallituksen jäsen
• Sami Piittisjärvi, hallituksen jäsen
Toimikausi päättyy vuoden 2026 varsinaisen yhtiökokouksen
päättyessä.
Konecranes ilmoitti 27.3.2025, että hallitus oli pitänyt
järjestäytymiskokouksensa. Hallitus päätti, että sillä on
tarkastusvaliokunta sekä henkilöstövaliokunta.
Tarkastusvaliokunnan puheenjohtajaksi valittiin Ulf Liljedahl
ja jäseniksi Gun Nilsson, Päivi Rekonen ja Birgit Seeger.
Henkilöstövaliokunnan puheenjohtajaksi valittiin Pasi Laine ja
jäseniksi Pauli Anttila ja Thomas Schulz.
Kaikkien hallituksen jäsenten Sami Piittisjärveä lukuun
ottamatta katsotaan olevan riippumattomia yhtiöstä, ja
kaikkien hallituksen jäsenten Pauli Anttilaa lukuun ottamatta
katsotaan olevan riippumattomia yhtiön merkittävistä
osakkeenomistajista.
48
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Sami Piittisjärven ei katsota olevan riippumaton yhtiöstä, mikä
johtuu hänen asemastaan Konecranesin työntekijänä. Pauli
Anttilan ei katsota olevan riippumaton Yhtiön merkittävistä
osakkeenomistajista, mikä johtuu hänen asemastaan
Solidiumin neuvonantajana.
Osakkeenomistajien nimitystoimikunta
Konecranes ilmoitti 9.6.2025 osakkeenomistajien nimitys-
toimikunnan kokoonpanon. 18.12.2025 yhtiö ilmoitti
muutoksesta osakkeenomistajien nimitystoimikunnan
kokoonpanossa, kun Solidium Oy:n nimittämä jäsen vaihtui
Solidiumin toimitusjohtajasta Matts Rosenbergista Solidiumin
lakiasianjohtajaksi Ulla Palmuseksi.
Osakkeenomistajien nimitystoimikunnan jäseniä ovat
18.12.2025 alkaen:
• Ulla Palmunen, Solidiumin lakiasianjohtaja, Solidium Oy:n
nimittämänä
• Annika Paasikivi, Oras Investin hallituksen puheenjohtaja,
Oras Invest Oy:n nimittämänä
• Markus Aho, Varman varatoimitusjohtaja, sijoitukset,
Keskinäisen työeläkevakuutusyhtiö Varman nimittämänä
• Esko Torsti, Ilmarisen pääomasijoitusjohtaja, Keskinäisen
eläkevakuutusyhtiö Ilmarisen nimittämänä
Pasi Laine, Konecranesin hallituksen puheenjohtaja, toimii
asiantuntijana nimitystoimikunnassa, muttei ole toimikunnan
jäsen.
Konecranesin johtoryhmä
Vuoden 2025 lopussa Konecranesin johtoryhmään kuuluivat
• Marko Tulokas, toimitusjohtaja (1.6.2025 alkaen) ja johtaja,
Teollisuuslaitteet
• Teo Ottola, finanssijohtaja, toimitusjohtajan sijainen
• Fabio Fiorino, johtaja, Teollinen kunnossapito
• Tomas Myntti, johtaja, Satamaratkaisut
• Minna Aila, yhteiskuntasuhde- ja brändijohtaja
• Claes Erixon, teknologiajohtaja
• Christine George, johtaja, strategia ja liiketoiminnan
kehittäminen
• Anneli Karkovirta, henkilöstöjohtaja
• Sirpa Poitsalo, lakiasiainjohtaja
Konecranes ilmoitti 17.12.2025, että Minna Aila, yhteiskunta-
suhde- ja brändijohtaja ja Konecranesin johtoryhmän jäsen,
jättää Konecranesin jatkaakseen uraansa yhtiön ulkopuolella.
Hän jättäytyi pois johtoryhmästä 31.12.2025 alkaen.
Konecranes ilmoitti 5.11.2025, että Jussi Rautiainen on
nimitetty Teollisuuslaitteet -liiketoiminta-alueen johtajaksi ja
Konecranesin johtoryhmän jäseneksi 1.1.2026 alkaen.
Konecranes ilmoitti 20.1.2025, että toimitusjohtaja Anders
Svensson jättää Konecranesin siirtyäkseen toiseen yhtiöön.
Marko Tulokas aloitti Konecranesin toimitusjohtajana
1.6.2025.
Osakkeet ja kaupankäynti
Osakepääoma ja osakkeet
Yhtiön rekisteröity osakepääoma 31.12.2025 oli 30,1
miljoonaa euroa. Osakkeiden määrä omat osakkeet mukaan
lukien oli 31.12.2025 yhteensä 79 221 906 osaketta.
Omat osakkeet
Konecranes Oyj:n hallussa oli 31.12.2025 yhteensä 7 637
omaa osaketta, jotka vastaavat 0,0 prosenttia osakkeiden
kokonaismäärästä ja joiden markkina-arvo kyseisenä päivä-
määränä oli 0,7 miljoonaa euroa.
Konecranes-konsernin sitouttavaan osakepalkkiojärjestel-
mään 2017 kuuluvalle avainhenkilölle, toimitusjohtaja Anders
Svenssonille luovutettiin 2.1.2025 palkkiona vastikkeetta 5 151
omaa osaketta. Osakkeiden luovutuksen jälkeen Konecra-
nesin hallussa on yhteensä 7 637 omaa osaketta.
Markkina-arvo ja osakevaihto
Konecranes Oyj:n osakkeen päätöskurssi Nasdaq Helsingissä
31.12.2025 oli 93,90 euroa. Osakkeen kaupankäyntipainotettu
keskihinta vuonna 2025 oli 68,88 euroa. Korkein hinta oli
94,20 euroa joulukuussa ja alhaisin 47,78 euroa huhtikuussa.
Osakevaihto Nasdaq Helsingissä vuonna 2025 oli 29,9
miljoonaa osaketta, mikä vastaa noin 2 058,4 miljoonan
euron vaihtoa. Osakkeiden keskimääräinen päivävaihto oli
119 529 osaketta, mikä vastaa 8,2 miljoonan euron päivittäistä
keskivaihtoa.
Konecranes Oyj:n markkina-arvo yhtiön hallussa olevat omat
osakkeet mukaan lukien oli 31.12.2025 yhteensä 7 438,9
miljoonaa euroa. Markkina-arvo ilman yhtiön hallussa olevia
omia osakkeita oli 7 438,2 miljoonaa euroa.
Osakepalkkio-ohjelmat 2023, 2024, 2025 ja 2026
Konecranes ilmoitti 17.12.2025, että yhtiön hallitus oli
päättänyt uuden osakepalkkio-ohjelman 2026 perustami-
sesta Konecranesin avainhenkilöille. Ohjelman ansainta-
jakso 2026–2028 on kolmivuotinen. Ohjelmalla on kolme
ansaintakriteeriä: 80 prosentin painotuksella kumulatiivinen
vertailukelpoinen osakekohtainen tulos (EPS) tilikausien
2026–2028 aikana, 10 prosentin painotuksella omien toi-
mintojen hiilidioksidipäästöt tilikausien 2026–2028 aikana ja
10 prosentin painotuksella Konecranesin EcoVadis-luokitus
vuonna 2028. Hallitus on päättänyt myös tavoitteet kolmi-
vuotiselle ansaintajaksolle. Järjestelmän kohderyhmään
kuuluu noin 170 Konecranesin avainhenkilöä. Ohjelman kes-
keiset ehdot ja muita lisätietoja on julkaistu pörssitiedotteella
17.12.2025.
Osakepalkkio-ohjelman 2023 keskeiset ehdot ja muita lisä-
tietoja on julkaistu pörssitiedotteella 1.2.2023. Osakepalk-
kio-ohjelman 2024 keskeiset ehdot ja muita lisätietoja on
julkaistu pörssitiedotteella 1.2.2024. Osakepalkkio-ohjelman
2025 keskeiset ehdot ja muita lisätietoja on julkaistu pörssi-
tiedotteella 6.2.2025.
49
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Henkilöstön osakesäästöohjelma
Konecranes ilmoitti 17.12.2025, että yhtiön hallitus oli
päättänyt jatkaa henkilöstön osakesäästöohjelmaa. Uusi
säästökausi alkaa 1.7.2026 ja päättyy 30.6.2027. Hallituksen
hyväksymät muut ehdot on julkaistu pörssitiedotteella
17.12.2025.
Suurimpia omistusosuuksia koskevat
ilmoitukset
Konecranes ei vastaanottanut suurimpia omistusosuuksia
koskevia ilmoituksia vuonna 2025.
TUTKIMUS JA TEKNOLOGIAKEHITYS
Konecranes on toimialansa teknologiajohtaja, ja jatkuva tek-
ninen kehitys ja innovointi määrittävät tulevaisuuden menes-
tystä. T&K-toiminnassaan Konecranes keskittyy tuottamaan
konkreettisia liiketoimintahyötyjä tuottavuutta parantavien
ratkaisujen ja entistä paremman asiakaskokemuksen kautta.
Konecranesin tuotekehitystyö jatkaa yli vuosisataista
innovaatiohistoriaa, ja tukee myös toimialan
ympäristövastuullisuutta, turvallisuutta ja kyberturvallisuutta.
Vuonna 2025 Konecranesin T&K-menot olivat 78,1 miljoonaa
euroa.
Materiaalivirrat uudessa valossa
Zero4 on Business Finlandin osarahoittama tutkimus- ja
innovaatio-ohjelma. Sen kautta Konecranes on mukana
kehittämässä yhtenäistä materiaalivirta-alustaa, jolla seura-
taan, ohjataan, visualisoidaan ja optimoidaan saumattomasti
materiaalivirtoja ja sisälogistiikan laitekantoja.
Hankkeen kunnianhimoinen tavoitetaso edellyttää laajaa
asiantuntijaverkostoa. Vuonna 2023 perustettu ohjelma-
ekosysteemi on kasvanut yli 90 kumppania ja toista-
lähestymistapa tekoälyn integroimiseen kaikkeen
liiketoimintaan tehokkuuden ja uusien innovaatioiden
edistämiseksi.
Useat tekoälyyn perustuvat parannukset tuottavat jo
mitattavissa olevia tuloksia. Uusien asiakasratkaisujen
rakentamisen lisäksi tekoälyä hyödynnetään tuottavuuden
parantamiseen useissa toiminnoissa ja liiketoiminnoissa.
Nosturit nojaavat kehittyneisiin ohjelmistopohjaisiin ohjaus-
järjestelmiin, ja tekoäly on nopeuttanut ohjelmistokehit-
täjiemme työskentelyä niiden parissa. Kunnossapidossa
asentajat voivat nyt käyttää tekoälyllä toimivia sovelluso-
minaisuuksia. Näin he pääsevät välittömästi käsiksi oikeisiin
laitetta koskeviin teknisiin ohjeisiin mobiililaitteillaan, mikä
säästää aikaa ja parantaa kunnossapidon tarkkuutta ja tur-
vallisuutta. Lisäksi Konecranes laajentaa AI-ominaisuuksien
hyödyntämistä nykyisissä järjestelmissään. Tämä tehostaa
työntekijöiden päivittäistä työtä ja mahdollistaa uusien toi-
mintatapojen kehittämisen.
Tekoälytietoisuuden ja -osaamisen lisäämiseksi Konecranes
on käynnistänyt vaiheittaisen oppimisohjelman, jonka
tavoitteena on kasvattaa tekoälylukutaitoa sekä
innovoinnin vauhdittamiseksi että vastuullisen käytön
varmistamiseksi. Työntekijöitä kannustetaan kehittämään
perustavanlaatuisia tekoälytaitoja, kun taas tekniset
tiimit syventävät asiantuntemustaan kohdennettujen
oppimismahdollisuuksien avulla. Samalla yhtiö vahvistaa
yritystason tekoälyn peruspilareita – kohdennettuja
tekoälykompetensseja, laadukasta dataa ja hallintamalleja
sekä alustoja ja työkaluja, joiden varaan pitkäjänteinen
kilpailuetu rakentuu.
kymmentä hanketta kattavaksi kokonaisuudeksi. Näissä
hankkeissa käsitellään materiaalivirtojen tietoesteitä,
kasvihuonekaasupäästöjä, energiahävikkiä ja turvallisuus-
poikkeamia. Yksi pisimmälle edenneistä hankkeista on
MixedFleet, joka keskittyy koneiden ja ihmisten välisen
yhteistyön parantamiseen ja nopeuttaa automaation käyt-
töönottoa teollisuudessa. Hanke on edennyt demovai-
heeseen Konecranesin Hyvinkään tehtaalla, ja sen tulokset
automaattisten siltanostureiden, automaattiohjattujen ajo-
neuvojen ja ihmisten sujuvasta yhteistyöstä ovat lupaavia.
Kyberturvallisuus on olennaisen tärkeää
Teollisuustuotanto on edelleen ala, johon verkkohyökkäykset
vaikuttavat voimakkaasti. Asiakastietojen suojaaminen,
turvallisen asiakastarjooman luominen ja liiketoiminnan jatku-
vuuden turvaaminen ovat Konecranesin ensisijaisia tavoit-
teita. Vuonna 2025 Konecranes avasi kyberturvallisuuden
varmistamiseen tarkoitetun verkkoalustan, josta asiakkaat
saavat helposti tietoa kyberturvallisuuskäytännöistämme.
Se mahdollistaa myös tietoturvaloukkausten raportoinnin
Konecranesille. Helposti saatavilla oleva ja luotettava tieto on
tärkeää, sillä asiakkaat painottavat yhä enemmän kybertur-
vallisuutta erityisesti puolustuksen kaltaisilla kriittisillä aloilla.
Konecranesin omistautuminen kyberturvallisuudelle näkyy
lukuisissa sertifioinneissa, joita ovat esimerkiksi ISO 27001
turvallisuusjohtamiselle ja IEC 62443 4-1 tuotekehitykselle
sekä UK Cyber Essentials -sertifikaatti.
Vuonna 2025 Konecranes vahvisti oman liiketoimintansa
jatkuvuutta ottamalla käyttöön uhkatiedustelupalvelun,
parantamalla tehtaiden turvallisuutta kaikissa regioonissa ja
keskittymällä Konecranesin toimittajien turvallisuuteen, johon
vaikuttavat uudet tuoteturvallisuussäädökset keskeisillä
alueilla, kuten Euroopan unionissa.
Tekoälyn (AI) käyttö
Tekoäly (AI) muuttaa nopeasti yritysten toimintatapoja.
Konecranesilla on strateginen ja järjestelmällinen
50
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Kestävyysselvitys 2025
1. YLEISTÄ 54
ESRS 2 Yleiset tiedot 54
Laatimisperusteet 54
Hallinto 54
Strategia 59
Vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien hallinta 67
2. YMPÄRISTÖTIEDOT 74
Asetuksen (EU) 2020/852 (luokitusjärjestelmäasetus) 8 artiklan mukaiset tiedot 74
E1 Ilmastonmuutos 79
E1-1 Ilmastonmuutoksen hillintää koskeva siirtymäsuunnitelma 79
E1 SBM-3 Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet sekä niiden
vuorovaikutus strategian ja liiketoimintamallin kanssa 80
E1-2 Ilmastonmuutoksen hillintään ja siihen sopeutumiseen liittyvät
toimintaperiaatteet 81
E1-3 Ilmastonmuutosta koskeviin toimintaperiaatteisiin liittyvät toimet ja resurssit 82
E1-4 Ilmastonmuutoksen hillintään ja siihen sopeutumiseen liittyvät tavoitteet 83
E1-5 Energiankulutus ja energialähteiden yhdistelmä 86
E1-6 Kasvihuonekaasujen scope 1-, scope 2- ja scope 3 -bruttopäästöt
ja kokonaispäästöt 87
E5 Resurssien käyttö ja kiertotalous 90
E5-1 Resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvät toimintaperiaatteet 90
E5-2 Resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvät toimet ja resurssit 90
E5-3 Resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvät tavoitteet 91
E5-5 Resurssien ulosvirtaukset 92
3. YHTEISKUNNALLISET TIEDOT 92
S1 Oma työvoima 92
S1 SBM-3 Olennaiset omaan työvoimaan liittyvät vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet
sekä niiden vuorovaikutus strategian ja liiketoimintamallin kanssa 92
S1-1 Omaan työvoimaan liittyvät toimintaperiaatteet 93
S1-2 Prosessit, jotka koskevat yhteydenpitoa vaikutuksista
oman työvoiman ja työntekijöiden edustajien kanssa 94
S1-3 Prosessit kielteisten vaikutusten korjaamiseksi ja kanavat
omalle työvoimalle huolenaiheiden esiintuomiseksi 95
S1-4 Toimien toteuttaminen omaan työvoimaan kohdistuvien vaikutusten suhteen
ja toimintatavat omaan työvoimaan liittyvien olennaisten riskien hallitsemiseksi ja
olennaisten mahdollisuuksien hyödyntämiseksi sekä kyseisten toimien vaikuttavuus 96
S1-5 Tavoitteet, jotka liittyvät olennaisten kielteisten vaikutusten hallintaan, myönteisten
vaikutusten edistämiseen sekä olennaisten riskien ja mahdollisuuksien hallintaan 99
S1-6 Yrityksen työsuhteisten työntekijöiden ominaisuudet 100
S1-9 Monimuotoisuuden mittarit 102
S1-13 Koulutusta ja taitojen kehittämistä koskevat mittarit 102
S1-14 Terveyttä ja turvallisuutta koskevat mittarit 102
S1-16 Ansiotuloa koskevat mittarit (palkkaero ja kokonaisansiot) 103
S2 Arvoketjun työntekijät 103
ESRS 2, 17 Arvoketjun työntekijöihin liittyvät olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet
sekä niiden vuorovaikutus strategian ja liiketoimintamallin kanssa 103
ESRS 2, 17 Arvoketjun työntekijöihin liittyvät toimintaperiaatteet 103
ESRS 2, 17 Prosessit, jotka koskevat yhteydenpitoa arvoketjun työntekijöiden kanssa,
olennaisia vaikutuksia koskevat toimet sekä lähestymistavat olennaisten
riskien ja mahdollisuuksien hallintaan 103
ESRS 2, 17 Olennaisiin vaikutuksiin liittyvät tavoitteet sekä olennaisten riskien ja
mahdollisuuksien hallinta 105
IRO-2 Kestävyysselvityksissä huomioon otetut tiedonantovaatimukset
Seuraavasta luettelosta on nähtävissä tiedonantovaatimukset, joita on noudatettu laadittaessa
kestävyysselvitystä.
51
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
S4 Kuluttajat ja loppukäyttäjät 106
ESRS 2, 17 Kuluttajiin ja loppukäyttäjiin liittyvät olennaiset vaikutukset, riskit ja
mahdollisuudet sekä niiden vuorovaikutus strategian ja liiketoimintamallin kanssa 106
ESRS 2, 17 Kuluttajiin ja loppukäyttäjiin liittyvät toimintaperiaatteet 106
ESRS 2, 17 Olennaisiin vaikutuksiin liittyvien toimien toteuttaminen sekä
toimintatavat kuluttajiin ja loppukäyttäjiin liittyvien olennaisten riskien ja
mahdollisuuksien hallitsemiseksi 106
ESRS 2, 17 Olennaisiin vaikutuksiin liittyvät tavoitteet sekä olennaisten riskien
ja mahdollisuuksien hallinta 108
Yhteisökohtaiset tiedot: Tuoteturvallisuus (kyberturva) 108
4. HALLINTOA KOSKEVAT TIEDOT 109
G1 Liiketoiminnan harjoittaminen 109
G1-1 Liiketoiminnan harjoittamista koskevat toimintaperiaatteet ja yrityskulttuuri 109
G1-2 Suhteet toimittajiin 110
G1-3 Korruption ja lahjonnan ehkäiseminen ja havaitseminen 111
MDR-A Liiketoiminnan harjoittamiseen liittyvät toimet ja resurssit 112
MDR-T Liiketoiminnan harjoittamiseen liittyvät tavoitteet 113
Yhteisökohtaiset tiedot: Varautuminen kyberuhkiin ja yrityksen resilienssi 114
Konecranes julkaisee olennaiset tiedot. Tähän raporttiin on lisäksi sisällytetty tietopiste S1-16
avoimuuden varmistamiseksi ja sidosryhmien odotusten huomioon ottamiseksi, vaikka sitä ei
tunnistettu olennaiseksi kaksinkertaisen olennaisuuden arvioinnissa.
52
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
ESRS
Konecranesin
kestävyyssitoumus
Tavoite 2025 2024 Edistymisen tila
Aiheeseen liittyvä
YK:n kestävän
kehityksen tavoite
S1 Oma työvoima
Toimitamme turvallisia
materiaalinkäsittely-
ratkaisuja
Kirjattavien työtapaturmien määrä
(1
alle kolme vuoden 2030 loppuun mennessä 5,2 5,9 3, 8
E1 Ilmastonmuutos
Edistämme vähähiilistä
ja kiertotalouteen
pohjautuvaa maailmaa
Tieteeseen perustuva tavoite: Vähennetään scope 1- ja scope 2 -päästöjä
(2
60 %
vuoteen 2030 mennessä perusvuodesta 2019
-54 % -54 % 7, 12, 13
Hiilineutraali valmistus vuoteen 2030 mennessä
10 700
tCO
2
e 10 200 tCO
2
e 7, 12, 13
E5 Resurssien
käyttö ja
kiertotalous
Tieteeseen perustuva tavoite: Vähennetään scope 3 -päästöjä
(2
50 % vuoteen
2030 mennessä perusvuodesta 2019. Koskee myytyjen tuotteiden sekä ostettujen
tavaroiden ja palvelujen (teräsraaka-aine) käyttöä.
-20 % -20 % 7, 9, 12, 13
Arvioidaan joka vuosi vähintään kolme uutta kiertotalouteen liittyvää
liiketoimintamahdollisuutta
3 3 9, 12, 13
S2 Arvoketjun
työntekijät
Luomme reilun,
osallistavan,
monimuotoisen
ja sitouttavan
työympäristön
Tehdään vuosittain vähintään 30 toimittajan eettisten toimintaperiaatteiden auditointia 26 30 3, 7, 8, 10, 12, 13, 16
S1 Oma työvoima
Tehdään vuosittain vähintään kolme itse paikalla tehtävää yhteiskuntavastuun arviointia
3 3 3, 8
Säilytetään osallisuusindeksin
(3
vahva tulos: vähintään 82 %
83 % 83 % 5, 10
G1 Liiketoiminnan
harjoittaminen
Odotamme
itseltämme ja
liikekumppaneiltamme
korkeiden eettisten
standardien mukaista
toimintaa
Eettisiä toimintaperiaatteita koskevan pakollisen koulutuksen suorittaminen
100-prosenttisesti
(4
98 % (perus)
97 % (kertaus)
98 % (perus) 8, 16
Henkilöstökyselyn asiaankuuluvissa (liiketoiminnan harjoittamiseen liittyvissä)
kysymyksissä 100-prosenttisesti myönteisiä vastauksia
(5
1) 88 %
2) 86 %
- 8, 16
S2 Arvoketjun
työntekijät
Lisätään toimittajan eettisten toimintaperiaatteiden kattavuutta toimittajakannassa
edelliseen vuoteen verrattuna
78 % 68 % 3, 7, 8, 10, 12, 13, 16
ESRS2 Yleiset
tiedot
Sisällytetään ESG-kriteerit johdon kannustimiin
Sisällytetty lyhyen
ja pitkän aikavälin
kannustimiin
Sisällytetty lyhyen
ja pitkän aikavälin
kannustimiin
3, 8, 13
Konecranesin kestävyyssitoumukset, keskeiset kestävyystavoitteet ja edistyminen
Konecranesin kestävyysagenda rakentuu neljästä kestävyyssitoumuksesta, joita kutakin
tuetaan määritetyillä tavoitteilla ja ohjelmilla edistyksen aikaansaamiseksi. Seuraavasta
taulukosta nähdään Konecranesin sitoumusten ja tavoitteiden, eurooppalaisten
kestävyysraportointistandardien (ESRS) ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden (SDG) välinen
yhteys, ja siinä esitetään Konecranesin globaalia toimintaympäristöä ja sääntelykehystä
koskeva yhdennetty toimintatapa.
1) Lääketieteelliseen hoitoon tai menetettyyn työaikaan johtaneiden työtapaturmien määrä miljoonaa työtuntia kohti.
2) Konecranes laski vuonna 2025 päästöinventaarionsa uudelleen perusvuodelle (2019) ja viimeisimmälle vuodelle (2024). Lisätietoja on kohdissa E1-4 ja E1-6.
3) Osallisuusindeksin mittari perustuu työsuhteisten työntekijöiden henkilöstökyselyyn antamiin vastauksiin. Kyselyssä on kolme kysymystä osallisuuden tärkeistä puolista:
yhteenkuuluvuudesta, aitoudesta ja yhdenvertaisuudesta. Vuodelle 2025 tavoite päivitettiin vastaamaan Qualtricsin uudelleenmäärittämää ”vahvaa” tulosta lukuun 82 (aiemmin 76).
4) Pois lukien vastikään rekrytoidut työntekijät (alle kuukausi yhtiössä) ja virkavapaalla olevat työntekijät sekä työntekijät Ukrainassa.
5) Tutkimuskysymykset: 1) ”Yksikköni johto on sitoutunut rehellisyyteen ja eettisiin liiketoimintakäytäntöihin” 2) ”Jos havaitsisin epäeettistä toimintaa Konecranesilla, voisin raportoida siitä”
Ei saavutettuSaavutettu / Aikataulussa Jäljessä
53
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
ESRS 2 Yleiset tiedot
Laatimisperusteet
BP-1
Kestävyysselvitysten yleiset laatimisperusteet
Konecranesin kestävyysselvitys on laadittu konsernin
tasolla. Konsolidoinnin laajuus on omien tytäryritysten osalta
sama kuin tilinpäätöksessä lukuun ottamatta yritysostoja
ja -myyntejä. Yhteisyrityksiä ja pääomaosuusmenetelmällä
käsiteltäviä osakkuusyrityksiä, joissa Konecranesilla ei ole
operatiivista määräysvaltaa, kohdellaan toimittajina tai
investointeina, eivätkä ne kuulu omia toimintoja koskevaan
kestävyysselvitykseen.
Raportointivuoden aikana tehdyt yritysostot ja -myynnit
sisällytetään kestävyysselvityksiin heti, kun ne on
integroitu asianomaisiin tietojärjestelmiin. Vuoden 2025
aikana toteutuneet yritysostot ja -myynnit on sisällytetty
vuoden lopun henkilöstölukuihin sekä oman työvoiman
työturvallisuuden lukuihin. Raportointivuonna hankituista
yhteisöistä on lisätietoa Konecranesin vuoden 2025
taloudellisen katsauksen liitetieto 4:ssä hankituista ja
myydyistä liiketoiminnoista.
Tässä kestävyysselvityksessä käsitellään yhtiön
arvoketjun alku- ja loppupäätä niiltä osin, joihin yhtiöllä on
näkyvyyttä ja suora vaikutusmahdollisuus. Konecranesin
toimittajan eettiset toimintaperiaatteet ja jakelijan eettiset
toimintaperiaatteet asettavat vaatimuksia ensisijaisille
toimittajille ja alihankkijoille, muille liikekumppaneille ja
kolmansille osapuolille, joiden kanssa Konecranes tekee
yhteistyötä, sekä osatoimittajille ja alihankkijoille, jotka
tarjoavat palveluja tai toimittavat tuotteita kyseisille
1. YLEISTÄ
yrityksille Konecranesin puolesta. Arvoketjun loppupäässä
kestävyysselvityksessä käsitellään asiakkaita ja
loppukäyttäjiä, jakelijoita ja logistiikkapalveluntarjoajia
nimenomaisen liiketoiminta-alueen ja liiketoimintayksikön
go-to-market-mallin mukaan. Konecranes ei ole käyttänyt
mahdollisuutta jättää julkaisematta arkaluonteisia tietoja.
BP-2
Tiettyjä olosuhteita koskevat tiedot
Muut keskipitkät tai pitkät aikavälit kuin ESRS 1:ssä
määritellyt
Konecranesin kestävyysselvityksessä lyhyt aikaväli on yksi
vuosi, keskipitkä aikaväli 1–5 vuotta ja pitkä aikaväli yli viisi
vuotta.
Arvoketjun estimointi
Arvoketjun tietoja käytetään pääasiassa scope 3
-kasvihuonekaasupäästöjen laskemiseen. Scope 3
-laskentatavat ja käytetyt estimoinnit on kuvattu kohdassa
E1-6 Kasvihuonekaasujen scope 1-, scope 2- ja scope 3
-bruttopäästöt ja kokonaispäästöt.
Estimoinnissa käytetyt lähteet ja tuloksen epävarmuus
Mittareita, joihin liittyisi suurta mittausepävarmuutta, ei ole
identifioitu. Koska scope 3 -kasvihuonekaasupäästöjen
laskelmat sisältävät epäsuoria tietolähteitä ja datan arviointia,
erityisesti tietojen tarkkuuteen ja ajantasaisuuteen liittyy
jonkin verran epävarmuutta.
Muutokset kestävyystietojen laatimisessa tai
esittämisessä
Konecranes on laskenut uudelleen päästöinventaarionsa
sekä energiankäyttöön liittyvät tiedot perusvuodelle
2019 ja vuodelle 2024 ja päivittänyt scope 1- ja scope
2 -päästötavoitteensa. Lisätietoja on kohdassa E1-4
Ilmastonmuutoksen hillintään ja siihen sopeutumiseen
liittyvät tavoitteet.
Hallinto
GOV-1
Hallinto-, johto- ja valvontaelinten rooli
Elinten kokoonpano ja niiden käytössä oleva kestävyys-
seikkoihin liittyvä asiantuntemus ja osaaminen
Konecranesin johtoryhmässä oli vuoden 2025 lopussa
yhdeksän johtajaa, mukaan lukien toimitusjohtaja, ja
hallituksessa oli seitsemän jäsentä, jotka eivät kuulu yhtiön
toimivaan johtoon tai ole työsuhteessa yhtiöön, ja yksi yhtiön
työntekijöitä edustava jäsen, joka valitaan Konecranesin
ja sen työntekijöiden välisen henkilöstön edustuksesta
tehdyn sopimuksen mukaisesti. Riippumattomien hallituksen
jäsenten osuus oli 88 prosenttia.
Vuoden 2025 lopussa kahdeksasta hallituksen jäsenestä
naisia oli kolme eli 38 prosenttia hallituksen kokonaisjäsen-
määrästä (sama kuin vuonna 2024). Hallituksessa oli kolme eri
kansallisuutta ja hallituksen jäsenet ovat syntyneet neljällä eri
vuosikymmenellä. Hallituksen sukupuolijakauman suhde oli
0,6 (2024: 0,6).
Osakkeenomistajien nimitystoimikunta, joka valmistelee
hallituksen jäsenten valintaa koskevia ehdotuksia,
varmistaa, että hallitus ja sen jäsenet ylläpitävät ja edustavat
riittävää asiantuntemusta, osaamista ja pätevyyttä sekä
monimuotoisuutta. Hallitusvalinnat perustuvat ehdokkaan
taustaan ja pätevyyteen ymmärtää Konecranesin nykyisiä
54
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
ja tulevaisuuden markkinoita, strategiaa, työntekijöitä ja
asiakkaita. Myös vahva talousosaaminen ja liiketoiminnan
dynamiikan ymmärtäminen on tärkeää. Hallitukselta
kokonaisuutena odotetaan kokemusta eri markkinoista,
maantieteellisistä alueista ja tärkeistä aiheista, kuten
digitalisaatiosta ja yritysvastuusta. Vuonna 2025
Konecranesin hallituksen jäsenillä oli asiaankuuluvaa
asiantuntemusta eri toimialoilta ja alueilta. Koko
osaamismatriisi on nähtävissä vuoden 2025 selvityksessä
hallinto- ja ohjausjärjestelmästä.
Tehtävät ja vastuut
Konecranesin hallitus on korkein kestävyysseikkoja
valvova elin. Kahdella hallituksen valiokunnalla,
henkilöstövaliokunnalla ja tarkastusvaliokunnalla, on
kestävyyteen liittyviä vastuita.
Valiokuntien vastuut määritetään niiden työjärjestyksissä.
Hallitus hyväksyy yhtiön pitkän aikavälin painopisteet,
tavoitetason ja tavoitteet. Hallituksen henkilöstövaliokunta
on virallinen ohjausvaliokunta, joka keskittyy kestävyyteen.
Se avustaa ja ohjaa hallitusta ympäristöön, yhteiskuntaan
ja hyvään hallintotapaan (ESG) liittyviä asioita koskevissa
yhtiön strategiassa ja tavoitteissa, jotka liittyvät erityisesti
ympäristövastuuseen, ihmisoikeuksiin ja työelämän oikeuksiin,
terveyteen ja turvallisuuteen sekä monimuotoisuuteen,
yhdenvertaisuuteen ja osallisuuteen sekä antaa niistä
suosituksia. Henkilöstövaliokunta arvioi kestävyysraportteja,
tavoitteiden saavuttamista, liiketoimintastrategiaa,
yhtiön arvoja ja kannustinohjelmia ESG-mittarien
perusteella. Hallituksen tarkastusvaliokunta on yrityksen
kestävyysraportointia valvova virallinen valvontaelin.
Konecranesin toimitusjohtajalla on kestävyyttä koskeva
ylin toimeenpanovastuu. Konecranesin johtoryhmällä on
merkittävä asema yhtiön johtamisjärjestelmässä, strategian
valmistelussa ja päätöksenteossa. Johtoryhmä osallistuu
riskienhallinnan ja taloudellisen suunnittelun prosessiin, mutta
sillä ei ole virallista lakiin tai yhtiöjärjestykseen perustuvaa
asemaa. Toimitusjohtaja ja Konecranesin johtoryhmä
hyväksyvät kestävyyttä koskevat toimintaperiaatteet,
strategian ja tavoitteet ja arvioivat kestävyyteen liittyvää
suorituskykyä.
Konecranesin johtoryhmän nimittämä ja kestävyysjohtajan
johtama kestävyysneuvosto neuvoo ja avustaa
kestävyysstrategian, -tavoitteiden ja -tulosten valvonnassa
ja kestävyyteen liittyvien toimintaperiaatteiden ja
prosessin noudattamisessa. Kestävyysneuvosto myös
vahvistaa kaksinkertaisen olennaisuuden arvioinnin, laatii
toimintaperiaatteita ja valvoo käytäntöjen täytäntöönpanoa.
Se myös seuraa riskien ja mahdollisuuksien arviointeja sekä
uusia suuntauksia ja sääntelyä. Compliance & Ethics -komitea
valvoo Compliance & Ethics -ohjelman kehittämistä ja laatua,
ja sen tukena on lakiasiainjohtaja.
Konecranesin organisaatiorakenteessa korkein vastuuasema
operatiivisessa kestävyystyössä on kestävyysjohtajalla,
joka raportoi vuonna 2025 suoraan toimitusjohtajalle.
Kestävyysjohtaja raportoi myös Konecranesin johtoryhmälle
edistymisestä säännöllisesti ja Konecranesin hallitukselle ja
hallituksen valiokunnille vähintään vuosittain.
Konecranesilla on tunnistettujen kestävyyteen liittyvien
vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien hallintaa varten
käytettävissä erityisiä valvontatoimia ja menettelyjä. Kielteiset
vaikutukset ja riskit integroidaan Konecranesin yritysriskien
hallintaprosessiin, ja myönteiset vaikutukset ja mahdollisuudet
otetaan todennäköisemmin huomioon strategiaprosessissa.
Konecranesilla on riskienhallintatoiminto, jossa raportoidaan
suoraan lakiasiainjohtajalle. Tunnistetut olennaiset
kestävyysriskit näkyvät Konecranesin yritysriskien hallinnan
suurimpien riskien luettelossa. Niitä käsitellään vuosittain
hallituksen tarkastusvaliokunnassa, ja ne esittelee
kokonaisriskienhallinnan johtaja.
Yhtiön tavoitteiden asettamisen valvonta ja edistymisen seu-
ranta on rakennettu sisään yhtiön hallintomekanismiin. Kes-
tävyysneuvosto valmistelee tavoitteita koskevat ehdotukset
hyväksyttäväksi Konecranesin johtoryhmälle ennen niiden
käsittelyä hallituksessa. Konecranesin hallitus hyväksyy stra-
tegiset tavoitteet ja seuraa edistymistä vähintään vuosittain
henkilöstövaliokunnan tukemana. Henkilöstövaliokunta
käsittelee pitkän aikavälin kestävyystavoitteita ja valmis-
telee ne hallituksen hyväksyttäviksi sekä arvioi suorituskykyä
ja toimintaa vuosittain. Lisäksi henkilöstövaliokunta valvoo
edistymistä ilmastosiirtymää koskevassa suunnitelmassa ja
hallinnoi työntekijöiden kannustimia.
Kestävyysseikkojen valvontaan liittyvän asianmukaisen
osaamisen ja asiantuntemuksen saatavuus tai sen
kehittäminen
Hallituksen kahdeksasta jäsenestä neljällä on vankkaa
osaamista kestävyydestä. Yhdessä asiaankuuluvan
markkina-, liiketoiminta- ja strategiaosaamisen
kanssa hallituksen jäsenillä on kestävyydestä riittävästi
asiantuntemusta niin, että tietämystä pystytään
hyödyntämään yhtiön kestävyysseikkojen valvonnassa.
Hallitus ja toimitusjohtaja yhdessä yhtiön sisäisten
kestävyysasiantuntijoiden kanssa varmistavat, että
Konecranesilla on jatkuvasti saatavilla riittävää kestävyyteen
liittyvää asiantuntemusta. Konecranesin johtoryhmän
jäsenillä on kokonaisuudessaan vankkaa asiantuntemusta
kestävyydestä, ja he ovat aktiivisesti osallistuneet
kestävyyteen liittyviin keskusteluihin. Lisäksi hallinto-, johto-
ja valvontaelimillä on mahdollisuus saada käyttöönsä myös
ulkoista ja sisäistä asiantuntemusta.
Hallitukselle ja Konecranesin johtoryhmälle tiedotetaan
järjestelmällisesti Konecranesissa kestävyyteen liittyvistä
aiheista, kuten edistymisestä ja sääntelyvaatimuksista.
Näin voidaan varmistaa, että heillä on tarvittava tietämys
liiketoimintapäätösten tekemiseen. Hallitus on saanut vuonna
2023 koulutusta yritysten kestävyysraportointidirektiivistä.
Hallinto-, johto- ja valvontaelinten rooli liiketoiminnan
harjoittamisessa
Konsernin Compliance & Ethics -ohjelmaa valvoo johtotason
Compliance & Ethics -komitea ja Konecranesin hallituksen
55
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
tarkastusvaliokunta. Tarkastusvaliokunnalle toimitetaan
määräajoin Compliance & Ethics -raportteja, joiden avulla
valvonnasta voidaan huolehtia asianmukaisesti. Niihin
kuuluvat muun muassa tiivistelmät mahdollisesti merkittävistä
sisäisistä tutkintatapauksista. Lisäksi Compliance & Ethics
-johtaja esittää koko hallitukselle Compliance & Ethics
-päivityksen kerran vuodessa tai tarvittaessa.
Toimitusjohtaja saa Compliance & Ethics -komitealta
säännöllisiä päivityksiä, joiden avulla valvonnasta voidaan
huolehtia asianmukaisesti. Lisäksi Compliance & Ethics
-johtaja laatii neljännesvuosiraportit Konecranesin
johtoryhmälle. Hallitukselle ja toimitusjohtajalle annetaan
koulutusta yhtiön eettisistä toimintaperiaatteista.
GOV-2
Yrityksen hallinto-, johto- ja valvontaelimille
toimitettavat tiedot ja niiden käsittelemät
kestävyysseikat
Konecranesissa eri toimintojen tiiminvetäjät antavat hallinto-,
johto- ja valvontaelimille tietoja siten kuin on vuosittain
sovittu, jotta voidaan varmistaa, että raportointikaudella
käsitellään olennaisia kestävyyteen liittyviä asioita. Tietoja
jaetaan tavallisesti kyseessä olevien elinten ennalta
sovituissa kokouksissa.
Kestävyysseikat ovat Konecranesin hallituksen kokousten
asialistalla vähintään kerran vuodessa. Henkilöstövaliokunta
arvioi kestävyyteen liittyvää suorituskykyä ja toimintaa
vähintään kerran vuodessa. Konecranesin johtoryhmä arvioi
kestävyydessä saavutettua edistystä järjestelmällisesti,
ja vuonna 2025 se tehtiin viisi kertaa keskeisten
tulosindikaattorien kuukausittaisen seurannan lisäksi.
Tunnistettuja olennaisia riskejä käsitellään hallituksen
kokouksessa vuosittain, ja kokonaisriskienhallinnan johtaja
esittelee ne. Kun hallitus saa katsauksia järjestelmällisesti,
se pystyy arvioimaan aikaansaatua edistystä sekä riskejä ja
mahdollisuuksia. Tämän prosessin myötä Konecranes pyrkii
varmistamaan, että hallituksen jäsenet hyödyntävät tätä
tietoa tehdessään strategiaan liittyviä päätöksiä.
Jotta pystytään varmistamaan, että olennaiset aiheet otetaan
huomioon päätöksenteossa, ympäristöön, yhteiskuntaan
ja hyvään hallintotapaan (ESG) liittyviä aiheita sisällytetään
vuotuiseen ja pitkän aikavälin suunnitteluun sekä yritysriskien
hallintaan. Ne myös määritellään strategiaprosessissa. ESG-
seikkojen sisällyttämisellä prosesseihin varmistetaan, että
riskit ja mahdollisuudet huomioidaan ja että niihin liittyvät
valinnat otetaan huomioon.
Vuonna 2025 Konecranesin johtoryhmässä ja hallituksen
tarkastusvaliokunnassa käsiteltiin kaksinkertaisen
olennaisuuden arviointia. Kaksinkertaisen olennaisuuden
arvioinnissa tunnistetut riskit sisällytettiin myös yritysriskien
hallintaan. Kestävyysseikkoja käsiteltiin hallituksessa ja
henkilöstövaliokunnassa yleisesti kerran. Silloin käsiteltiin
yksityiskohtaisesti muun muassa ilmasto-ohjelmaa ja
turvallisuutta. Henkilöstöä koskevia aiheita, muun muassa
osallisuutta ja monimuotoisuutta, käsiteltiin kaikissa
henkilöstövaliokunnan kokouksissa. Hallitus arvioi
edistymistä yritysten kestävyysraportointidirektiivin
täytäntöönpanossa raportointikaudella kahdesti ja
tarkastusvaliokunta kolmesti. Molemmat elimet tekivät
myös edellisen vuoden raportin loppuarvioinnin.
Tietoturva- sekä Compliance & Ethics -aiheita käsiteltiin
tarkastusvaliokunnassa.
GOV-3
Kestävyyteen liittyvän suorituskyvyn sisällyttäminen
kannustinjärjestelmiin
Hallituksen jäsenet eivät ole osallisina Konecranesin
kannustinohjelmissa eikä heille makseta suoritukseen
perustuvaa korvausta. He eivät myöskään kuulu
Konecranesin eläkeohjelman piiriin. Konecranesin
toimitusjohtajan ja toimitusjohtajan sijaisen palkitseminen
koostuu kiinteästä palkitsemisesta, johon sisältyvät
peruspalkka, luontoisedut ja eläke, sekä muuttuvasta
palkitsemisesta, joka määräytyy lyhyen ja pitkän aikavälin
kannustimien perusteella. Lisätietoja löytyy vuoden 2025
palkitsemisraportista.
Konecranes on asettanut tavoitteeksi sisällyttää ESG-
kriteerit johdon kannustinjärjestelmään. Sitä on toteutettu
vuodesta 2023 lähtien. Vuonna 2025 Konecranesin
toimitusjohtajan ja toimitusjohtajan sijaisen sekä muun
ylimmän johdon lyhyen aikavälin kannustinjärjestelmä
koostui myynnin kasvusta (%) ja vertailukelpoisesta EBITAsta
(%) konsernin tai liiketoiminta-alueen, liiketoimintayksikön
tai alueen tasolla sekä ESG-tavoitteesta, joka koski
työtapaturmataajuutta ja jonka painotus oli kymmenen
prosenttia. Vuonna 2025 lanseeratussa pitkän aikavälin
kannustinjärjestelmässä on 20 prosentin painotus
ESG-tavoitteille, jotka liittyvät scope 1- ja scope 2
-hiilidioksidipäästöihin (10 prosentin painotus) ja EcoVadis-
luokitukseen (10 prosentin painotus).
Hallitus hyväksyy kannustinjärjestelmät henkilöstö-
valiokunnan ehdotuksen perusteella vuosittain.
56
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
GOV-4
Selvitys kestävyyttä koskevasta due diligence -prosessista
Due diligence -prosessin
keskeiset osatekijät
Ympäristö Työntekijät
Kohdat kestävyys-
selvityksessä
a) Due diligence -prosessin
sisällyttäminen hallintoon,
strategiaan ja liiketoimintamalliin
– Olennaiset vaikutukset, riskit
ja mahdollisuudet sekä niiden
vuorovaikutus strategian kanssa:
Kestävyys on liiketoiminnan avaintekijä, joka on sisällytetty sekä lyhyen että pitkän aikavälin strategiseen suunnitteluun muiden asiaankuuluvien
prosessien lisäksi. Kaksinkertaisen olennaisuuden arviointi tarkistetaan määräajoin sen varmistamiseksi, että strategisista alueista vastaavat
sisäiset sidosryhmät ovat tietoisia olennaisista vaikutuksista, riskeistä ja mahdollisuuksista ja pystyvät puuttumaan niihin. Nämä tekijät
sisältyvät kaikkien asiaankuuluvien konsernin toimintojen, liiketoiminta-alueiden ja liiketoimintayksiköiden vuotuiseen ja pitkän aikavälin
suunnitteluun sekä yritysriskien hallintaan.
ESRS 2 Hallinto, ESRS 2
Strategia, ESRS 2 Vaikutusten,
riskien ja mahdollisuuksien
hallinta
- Sisällyttäminen
toimintaperiaatteisiin:
Ympäristöperiaatteet, Konecranesin eettiset toimintaperiaatteet,
toimittajan eettiset toimintaperiaatteet, jakelijan eettiset
toimintaperiaatteet ja sisäiset ohjelmat, kuten terveys-, turvallisuus- ja
ympäristöosaamisen erinomaisuus (HSE excellence).
Ihmisoikeuksia koskevat toimintaperiaatteet, Konecranesin
eettiset toimintaperiaatteet, toimittajan eettiset
toimintaperiaatteet, jakelijan eettiset toimintaperiaatteet ja
aihekohtaiset toimintaperiaatteet, kuten oikeudenmukaisen työn
puiteperiaatteet, työterveys- ja työturvallisuuskäytäntö sekä
osallisuutta ja monimuotoisuutta koskeva käytäntö.
E1-2, E5-1, S1-1, S2
Toimintaperiaatteet, S4
Toimintaperiaatteet, G1-1
Yhteisökohtaiset tiedot:
Varautuminen kyberuhkiin ja
yrityksen resilienssi
- Sisällyttäminen hallinto-, johto- ja
valvontaelimiin
Kestävyysneuvoston, hallituksen henkilöstövaliokunnan ja eri liiketoimintajohtajien ja tiiminvetäjien kokouksissa annetaan säännöllisesti tietoa
ja käsitellään asioita.
ESRS 2 GOV-2
- Kestävyyteen liittyvän
suorituskyvyn sisällyttäminen
kannustinjärjestelmiin
Vuonna 2025 toimitusjohtajan, toimitusjohtajan sijaisen ja muun ylimmän johdon lyhyen aikavälin kannustintavoitteissa oli ESG-tavoitteita
koskeva kymmenen prosentin painotus ja pitkän aikavälin kannustinjärjestelmässä 20 prosentin painotus.
ESRS 2 GOV-3
b) Vuorovaikutus vaikutusten
kohteena olevien sidosryhmien
kanssa kaikissa due diligence
-prosessin keskeisissä vaiheissa
Työsuhteiset työntekijät: Sisäinen viestintä, innovaatioalusta,
verkkokurssit, sisäiset tiimikokoukset ja sisäinen koulutus ja kehitys.
Asiakkaat: Vuorovaikutus myyntihenkilöstön, asiakaspäälliköiden
ja huoltoasentajien kautta. Kyselyt ja Voice of Customer
-palautetyökalu toimituksen tai asennuksen jälkeen.
Asiakastietopyynnöt.
Toimittajat, alihankkijat: Vuorovaikutus hankintahenkilöstön,
toimittaja-arviointien ja sopimusneuvottelujen avulla.
Työsuhteiset työntekijät: Sisäinen viestintä ja sisäiset kokoukset,
henkilöstökyselyt, vuorovaikutus työntekijöiden edustajien
kanssa, epäkohdista ilmoittamiseen tarkoitetut kanavat
(muun muassa väärinkäytösten raportointia varten perustettu
kanava), työntekijöiden resurssiryhmät ja työterveys- ja
työturvallisuustoimikunnat, yhteiskuntavastuun arvioinnit, myös
työntekijöiden haastattelut.
Asiakkaat: Vuorovaikutus operatiivisten työntekijöiden,
asiakaspäälliköiden ja huoltoasentajien avulla. Väärinkäytösten
ilmoittamiseen tarkoitettu kanava ja tuoteturvallisuuden
hallintaprosessi (Accident Investigation Reporting, AIR). Kyselyt ja
Voice of Customer -palautetyökalu,
Toimittajat, alihankkijat: Vuorovaikutus hankintahenkilöstön avulla.
Väärinkäytösten ilmoittamiseen tarkoitettu kanava ja toimittajien
arvioinnit, muun muassa työntekijöiden haastattelut.
ESRS 2 SBM-2, S1-2, S1-3, S2
Prosessit ja toimet, G1-2
57
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Due diligence -prosessin
keskeiset osatekijät
Ympäristö Työntekijät
Kohdat kestävyys-
selvityksessä
c) Haitallisten vaikutusten
tunnistaminen ja arviointi
Skenaariotyöhön perustuva säännöllinen vaikutustenarviointi
ja ilmastoriskien analyysi käyttämällä sisäistä ja ulkoista
asiantuntemusta sekä esimerkiksi tarkastuksista saatua tietoa.
Säännöllinen riskienarviointi yhtiön tasolta aihekohtaiselle tasolle.
Säännöllinen vaikutustenarviointi käyttämällä sisäistä ja ulkoista
asiantuntemusta sekä esimerkiksi tarkastuksista ja väärinkäytösten
ilmoituskanavasta saatua tietoa.
ESRS 2 Hallinto, ESRS 2
Strategia, ESRS 2 Vaikutusten,
riskien ja mahdollisuuksien
hallinta E1 Olennaiset
vaikutukset, riskit ja
mahdollisuudet sekä niiden
vuorovaikutus strategian ja
liiketoimintamallin kanssa
d) Toimien toteuttaminen
haitallisten vaikutusten
torjumiseksi
Omien toimintojen ympäristöasioiden hallinta ympäristöasioiden
hallintajärjestelmän ISO 14001 -sertifioinnin ja globaalien terveys-,
turvallisuus- ja ympäristöstandardien perusteella, tuotekehitys
ympäristömyötäisen tuotesuunnittelun mukaisesti, toimittajan
ympäristöasioiden hallintaa koskevat ohjelmat ja prosessit.
Ohjelmat ja prosessit: työterveys ja työturvallisuus, osallisuus
ja monimuotoisuus, henkilöstöprosessit, Compliance & Ethics,
toimittajien hallinta (Supplier Management) vastapuolen tunteminen
(Know Your Counterparty), tietosuoja.
E1-3, E5-2, S1-4, S2 Prosessit
ja toimet, S4 Toimet, G1-2,
MDR-A Liiketoiminnan
harjoittamiseen liittyvät toimet
ja resurssit
e) Kyseisten toimien
tuloksellisuuden seuranta ja
viestintä
Kuukausittainen keskeisten suorituskykymittareiden edistymisen
seuranta. Vähintään vuosittainen energiankulutukseen,
päästöihin ja kiertotalouteen liittyvien erityisten keskeisten
suorituskykymittareiden seuranta.
Toimittajan eettisiä toimintaperiaatteita koskevat auditoinnit,
omien toimintojen yhteiskuntavastuun arvioinnit, sisäinen auditointi,
väärinkäytösten ilmoittamiskanava, henkilöstökyselyt, terveyttä ja
turvallisuutta koskevat keskeiset suorituskykymittarit ja keskeiset
Compliance & Ethics -suorituskykymittarit. Tarvittavien olennaisten
foorumeiden seuranta.
E1-3, E1-4, E5-2, E5-3, S1-4,
S1-5, S2 Prosessit ja toimet,
S2 Tavoitteet, S4 Toimet,
S4 Tavoitteet, G1-2, MDR-A
Liiketoiminnan harjoittamiseen
liittyvät toimet ja resurssit,
MDR-T Liiketoiminnan
harjoittamiseen liittyvät
tavoitteet
GOV-4
Selvitys kestävyyttä koskevasta due diligence -prosessista
58
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
GOV-5
Riskienhallinta ja sisäinen valvonta
kestävyysraportoinnin osalta
Konecranesilla on valvontaympäristö, jossa kaikista
tietopisteistä on näyttöä tai käytössä on valvonta. Lisäksi
kaikki tietopisteet arvioidaan erityisten riskitekijöiden
perusteella ja määritetään virheellisen raportoinnin
kokonaisriskitaso. Riskitaso voi olla korkea, keskimääräinen
tai matala. Valvonnan, näytön ja sisäisten tarkastusten taso
suunnitellaan riskitason perusteella.
Määrällisten tietopisteiden riskiin vaikuttavia tekijöitä ovat
yhteys keskeisiin tavoitteisiin tai johdon kannustimiin, tiedon
saatavuus, tietopisteiden keskinäiset riippuvuudet, useiden
työntekijöiden osallistuminen tiedonkeruuprosessiin,
riippuvuus laskentataulukoista ja estimaatteihin perustuvat
tiedot. Laadullisissa tietopisteissä riskitaso määritettiin
käyttämällä kriteereitä, jotka liittyvät tietolähteiden
saatavuuteen, tietojen monimutkaisuuteen ja narratiivisen
selvityksen laajuuteen.
Tämä prosessi parantaa tietojen tarkkuutta ja vähentää
inhimillisten virheiden riskiä raportointiprosessissa.
Energiankulutuksen raportointi lisättiin vuonna 2025 sisäisen
tarkastuksen prosesseihin.
Riskinarviointi ja valvontakuvaukset sisällytetään kestävyys-
raportointidirektiivin mukaisen raportointiprosessin asia-
kirjoihin, ja ne käydään läpi asianomaisten toimintojen kanssa.
Riskienarviointi esitetään hallituksen tarkastusvaliokunnalle
määräajoin, ja prosessi yhdenmukaistetaan riskienhallinta-
toiminnon ja sisäisen tarkastuksen tiimin kanssa.
Strategia
SBM-1
Strategia, liiketoimintamalli ja arvoketju
Konecranesin tarkoituksena on rakentaa materiaalin-
käsittelyn seuraavaa sukupolvea tavoitteenaan turvalli-
sempi, älykkäämpi ja parempi maailma. Maailmanlaajuisena
haasteena on varmistaa materiaalien ja tavaroiden riittäminen
kaikille tilanteessa, jossa niukkoja luonnonvaroja on säästet-
tävä ja päästöjä rajoitettava. Alansa johtajana Konecranesilla
on täydelliset edellytykset haasteen ratkaisemiseen: yhtiö
tukee asiakkaidensa toimintaa uraauurtavilla ratkaisuilla, jotka
parantavat asiakkaiden tuottavuutta, auttavat vähentämään
päästöjä ja auttavat kehittämään liiketoimintaa.
Konecranesin tuotteiden ja palveluiden kysyntää ohjaa mark-
kinatilanne valmistavassa teollisuudessa sekä kontinkäsitte-
lyteollisuudessa. Yhtiön näkemyksen mukaan tuottavuuden
tehostamista, turvallisuutta ja ympäristökestävyyttä koske-
vien tarpeiden lisääntyminen tarjoaa kasvumahdollisuuksia.
Strategiset tavoitteet ja kestävyyssitoumukset
Konecranesin tahtotila on olla materiaalinkäsittelyalan
ratkaisujen maailmanlaajuinen johtaja, joka luo arvoa kaikille.
Tätä varten yhtiö on asettanut sekä taloudellisia tavoitteita
että kunnianhimoisia ilmastotavoitteita (lisätietoja on
kohdassa E1-4 Ilmastonmuutoksen hillintään ja siihen
sopeutumiseen liittyvät tavoitteet).
Kasvun aikaansaamiseksi ja kannattavuuden parantamiseksi
Konecranes on hahmotellut viisi strategista avaintekijää, jotka
ovat kriittisiä yhtiön menestyksen kannalta. Nämä avaintekijät
ovat asiakaskeskeisyyden syventäminen, tehokkuuden
nopeuttaminen, teknologian innovaatioiden skaalaaminen,
vastuullisen liiketoiminnan edistäminen ja voittamiseen
tähtäävän kulttuurimme vahvistaminen.
Strategiset avaintekijät ohjaavat yhtiön suhtautumista tule-
vaisuuteen, ja ne liittyvät olennaisiin kestävyysseikkoihin.
Esimerkiksi vastuullisen liiketoiminnan edistämisessä on
turvallisuuteen ja suojatoimiin, ympäristön kestävyyteen,
ihmisoikeuksiin ja työelämän oikeuksiin sekä eettiseen lii-
ketoimintaan liittyviä tekijöitä. Teknologian innovaatioiden
skaalaaminen puolestaan liittyy vähähiiliseen tutkimus- ja
kehitystoimintaan (T&K) ja digitalisaatioon.
Konecranesin vastuullisuusagenda rakentuu neljästä
kestävyyssitoumuksesta:
• Toimitamme turvallisia materiaalinkäsittelyratkaisuja
• Edistämme vähähiilistä ja kiertotalouteen pohjautuvaa
maailmaa
• Luomme reilun, osallistavan, monimuotoisen ja sitouttavan
työympäristön
• Odotamme itseltämme ja liikekumppaneiltamme
korkeiden eettisten standardien mukaista toimintaa
Konecranes on asettanut tavoitteet kullekin kestävyys-
sitoumukselle ja lanseerannut ohjelmia, jotka varmistavat
tarvittavien toimenpiteiden käyttöönoton.
Konecranes sai vuonna 2025 huipputason tunnustuksia
ulkoisista luokituksista ja kestävyysluokituksista: Esimer-
kiksi EcoVadis on myöntänyt yhtiölle Platinum-luokituksen
ja CDP-ilmastoluokitus on A. Konecranes on myös listattu
TIME-lehden ja Statistan 500 maailman kestävimmän yrityksen
(World’s Most Sustainable Companies) ja maailman parhaan
kestävän kasvun yrityksen (World’s Best Companies in Sustai-
nable Growth) joukkoon. Se on myös päässyt Financial Timesin
Euroopan ilmastojohtajien (European Climate Leaders) listalle.
Yhtiön strategiasta on lisätietoja hallituksen toiminta-
kertomuksessa.
Tarjooma ja sen yhdistäminen kestävyysseikkoihin
Konecranesin kaksinkertaisen olennaisuuden arvioinnissa
on tunnistettu todellisia ja mahdollisia vaikutuksia koko sen
tuote- ja palvelutarjoomassa. Kestävyys on Konecranesin
strategian ja toimintojen ytimessä, ja yhtiö pyrkii jatkuvasti
59
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
minimoimaan tuotteidensa ja palveluidensa kielteiset
vaikutukset. Konecranesin kestävyyteen liittyvät tavoitteet
asetetaan konsernin tasolla. Konecranes pyrkii siihen, että
kaikki tuotteita koskevat uudet ratkaisut ovat aiempaa
sukupolvea kestävämpiä. Nämä tavoitteet koskevat kaikkia
tuote- ja palveluryhmiä, asiakasryhmiä, maantieteellisiä
alueita ja sidosryhmäsuhteita.
Konecranesin tuotteissa tuottavuus yhdistyy ekotehokkuu-
teen, ja laaja kunnossapidon valikoima pidentää myytyjen
tuotteiden elinkaaria ja tukee kiertotaloutta. Turvallisuus
nivotaan mukaan tuotteiden suunnitteluun, valmistukseen,
kunnossapitoon ja huoltoon. Konecranesin ympäristömyö-
täisessä tuotesuunnitteluprosessissa pyritään parantamaan
tuotteiden ympäristövaikutuksia.
Tuotteita ja palveluita tarjotaan kolmella liiketoiminta-
alueella, joista kunkin osuus konsernin liikevaihdosta on noin
kolmannes:
• Kunnossapito tarjoaa asiantuntevia kunnossapito-
palveluja, modernisointeja ja varaosia kaikentyyppisille
ja -merkkisille teollisuuden nostureille ja nostimille.
Tavoitteena on parantaa asiakkaiden toiminnan
turvallisuutta ja tuottavuutta, pidentää laitteiden elinkaarta
ja parantaa laitteiden turvallisuutta.
• Teollisuuslaitteet tarjoaa laajan valikoiman teollisuuden
nostureita komponenteista ja kevyistä laitteista vaativiin
prosessiratkaisuihin. Näihin kuuluvat teollisuuden nosturit
ja vaijerinostimet, nosturien valmistuskomponentit,
digitaaliset ohjauslaitteet, ohjelmistot ja automaatio
sekä ketjunostimet, työpisteiden nostojärjestelmät,
siltanosturit sekä nosturit ja nostimet vaarallisiin
ympäristöihin. Teollisuuslaitteiden tarjooma on
täyssähköinen tai manuaalinen. Kestävyyden kannalta
tärkeimpiä kohdealoja ovat materiaalivalinnat, painon
optimointi ja tuotteiden energiatehokkuus. Konecranes
on esimerkiksi selvittänyt valmiustilatehon vähentämistä,
regeneratiiviseen tehoon liittyvää tarjoomaa sekä
moottorien kehittämistä niin, että materiaalien käyttö
ja tehokkuus ovat optimaalisia. Tuotevaihtoehtojen
virtaviivaistamisen ansiosta komponentteja on pystytty
vähentämään. Viimeaikaisiin (2025) tuotelanseerauksiin
kuuluu varastonhallintajärjestelmän palvelubotti,
verkon ulkopuolinen digitaalinen avustaja, jonka on
tarkoitus tukea toimijoita reaaliaikaisella vianetsinnällä
ja tehtäväopastuksella, tehostaa varastotoimintoja
ja vähentää seisokkiaikoja. Lisäksi on lanseerattu
useita tuotevalikoiman laajennuksia, kuten S-series-
2-palkkinosturi, nopeampi S-series-nostin sekä uusia
sähköisiä kokoonpanoja D-series-sähköketjunostimille.
Konecranes tarjosi asiakkaille myös mahdollisuuden
valita siltanosturin kotelopalkkeja vähäpäästöisellä
teräsvaihtoehdolla valituilla Euroopan markkinoilla.
• Satamaratkaisut tarjoaa laitteita, kunnossapitopalveluja
ja ohjelmistoja. Valikoimaan kuuluvat muun muassa
konttinosturit, telakkanosturit, trukit, siirrettävät
satamanosturit, lukkinosturit ja itseohjautuvat
ajoneuvot. Satamaratkaisut tarjoaa myös
kunnossapito-, korjaus- ja digitaalipalveluja sekä
varaosia konttienkäsittelyalalle. Konecranes laajentaa
täyssähkö- ja hybridituotetarjoomaansa, ja jäljellä
oleviin dieselkäyttöisiin trukkimallistoihin on tarkoitus
saada sähkökäyttöiset mallit vuoden 2026 loppuun
mennessä. Tämä tukee Konecranesin scope 3 -tavoitetta
puolittaa päästöt vuoteen 2030 mennessä, sillä suurin
päästölähde on luokka ”myytyjen tuotteiden käyttö”, johon
dieselkäyttöisten laitteiden myynti vaikuttaa voimakkaasti.
Konecranesin siirtymäsuunnitelmassa keskitytään
tähän satamien ja terminaalien asiakastoimialaan.
Konecranes jatkoi vuonna 2025 sähköistettyjen
nostotrukkien tarjooman laajentamista entisestään
tuomalla markkinoille sähkökäyttöisen 9–10 tonnin
tyhjien konttien käsittelylaitteen sekä lanseeraamalla
ensimmäisen sähkökäyttöisen konttikurottajan.
Viimeaikaisiin tuotelanseerauksiin kuuluvat myös uusi
sähkö-hybridikumipyöräkonttinosturi (RTG), joka käyttää
sekä sisäisiä akkuja että virtakiskon tai kaapelikelan
kautta saatavaa sähköä, sekä vetypolttokennokäyttöinen
konttilukki.
Markkinoiden kattavuus ja globaali toiminta
Konecranesin tuotteiden ja palvelujen kysyntä johtuu eri
toimialojen markkinaolosuhteista. Sekä Teollisuuslaitteet-
että Kunnossapito-liiketoiminta-alueet palvelevat yleistä
teollisuustuotantoa ja erilaisia prosessiteollisuuksia, kuten
metallintuotantoa, energiantuotantoa, autoteollisuutta,
sellu- ja paperiteollisuutta sekä raaka-aine- ja
kemianteollisuutta. Satamaratkaisut-liiketoiminta-alue
palvelee ensisijaisesti konttienkäsittelyalaa, myös satamia
ja terminaaliasiakkaita, sekä teollisuusasiakkaita ja
perusmateriaalien käsittelyssä toimivia asiakkaita.
Vuoden 2025 lopussa Konecranesilla oli 16 469 työntekijää,
joista 9 953 (60 prosenttia) työskenteli Euroopan, Lähi-idän
ja Afrikan alueella (EMEA), 3 178 (19 prosenttia) Amerikassa ja 3
338 (20 prosenttia) Aasian ja Tyynenmeren alueella (APAC).
Konecranesilla ei ole kestävyysseikkoihin liittyviä tai niihin
vaikuttavia tuotteita ja palveluja, jotka ovat kiellettyjä tietyillä
markkinoilla.
60
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Tuotantopanokset Konecranes Tuotokset ja hyödyt sidosryhmille
Henkilöstö
16 469 työntekijää koko maailmassa.
Vankat rekrytointi-, oppimis- ja kehittämisprosessit.
Osallistavan ja monimuotoisen työpaikan luominen.
Teknologia
1 645 patenttia tai vireillä olevaa patenttia koko maailmassa.
2 prosenttia liikevaihdosta käytetään T&K:een. Viisi T&K-yksikköä koko maailmassa.
Teknologinen kehitys on mahdollista virtaviivaisten innovointi-, tuotekehitys-
ja laadunhallintaprosessien ansiosta. Patenttien hallinnointi turvaa teollis- ja
tekijänoikeudet.
Liiketoiminnan harjoittaminen
Johtajuuden kehittäminen asiaankuuluvien määräysten ja oikeudellisen kehyksen
mukaisesti. Yhteiset prosessit ja due diligence -menettelyt varmistavat hallinnolle
vahvan pohjan toimintaperiaatteiden ja yhtiön arvojen tuella.
Yhteistyö ja yhteistyökumppanit (-kumppanuudet):
Kumppanuudet startup-yritysten, yliopistojen ja tutkimus-/innovaatio-ohjelmien
kanssa. Globaali valmistusverkosto, jolla on globaali toimittaja- ja alihankkijapohja.
Turvallisuus ja kyberturva
Turvallisuus ja kyberturva ovat etusijalla yhtiön kaikessa toiminnassa.
Järjestelmällinen tuote- ja tietoturvan hallinta.
Valmistus ja toimitusketju
Tuotannon maailmanlaajuinen vaikutus ja kattava huoltoverkosto.
22 000 ensisijaisen toimittajan maailmanlaajuinen toimitusketju.
Maailmanlaajuiset materiaalien ja palvelujen toimitus- ja hankintaprosessit,
toimittajasuhteiden hallinta ja lean-menetelmä.
Konecranes käyttää valmistuksen ja toimitusketjun resilienssin varmistamiseksi
jatkuvuussuunnittelua, kaksiosaisia hankintavaihtoehtoja, kysynnän suunnittelua ja
ennakointia sekä huolehtii alueellisesta toimittajakannasta.
Taloudelliset resurssit
Käteisvarat ja oma pääoma pääoma- ja toimintamenoihin sekä strategisiin
investointeihin.
Kestävä tulonmuodostus.
Luonnonvarat
Teräksen sekä tuotteiden mekaanisten ja sähköisten komponenttien ostot.
Lämmityksen/jäähdytyksen, valmistuksen ja huoltoajoneuvojen tankkauksen
energiankulutus.
Konecranesin tavoitteena on olla materiaalinkäsittelyalan
globaali johtaja, joka luo arvoa kaikille.
Konecranes rakentaa materiaalinkäsittelyn seuraavaa
sukupolvea tavoitteenaan turvallisempi, älykkäämpi ja
parempi maailma.
Konecranes keskittyy älykkäiden, verkkopalveluja
hyödyntävien nostolaitteiden suunnitteluun,
valmistukseen ja kunnossapitoon.
Keskeisiä resursseja ovat teknologinen innovointi ja
osaava työvoima, joita tuetaan sitoutumisella kestäviin
käytäntöihin.
Jakelukanavilla varmistetaan tehokas toimitus erilaisille
asiakassegmenteille, muun muassa teollisuusaloille,
satamille ja logistiikkapalvelujen tarjoajille.
Konecranesin keskeiset sidosryhmät:
Sijoittajiin kuuluvat osakkeenomistajat, mahdolliset
sijoittajat ja osaketutkimusanalyytikot, jotka tekevät
sijoituspäätöksensä ja määrittävät omistusstrategiansa
itsenäisesti. Osakkeenomistajat käyttävät päätösval-
taansa yhtiökokouksessa.
Tuotteiden laatu ja määrä vaikuttavat asiakkaisiin ja
jakelijoihin. Ne ovat keskeisiä kumppaneita päästöjen
vähentämisessä ja ESG-tavoitteiden saavuttamisessa
tuotteiden käytön avulla.
Toimittajat ja alihankkijat ovat olennaisen tärkeitä toi-
minnan onnistumisen kannalta. Toimittajat puolestaan
hyötyvät taloudellisesti kumppanuudesta Konecranesin
kanssa. ESG-tavoitteet voidaan saavuttaa vain, jos
kestävyystavoitteet ovat yhdenmukaisia.
Työntekijät vaikuttavat asiakaskohtaamisiin,
liiketoimintaan ja yhtiön yleiseen menestykseen.
Tuotteet ja palvelut
Teollisuuslaitteiden vakionostureiden, prosessinostureiden ja niihin
liittyvien komponenttien tarjooma.
Satamaratkaisujen tuotteet konttien ja perusmateriaalien
käsittelyyn.
Kunnossapito-liiketoiminta-alueen elinkaaripalvelut
kaikentyyppisille ja -merkkisille teollisuuden nostureille ja
nostimille.
Konecranesin teknologia, muun muassa verkkoon liitetyt nosturit,
digitaaliset työkalut ja älykkäät koneet, parantaa operatiivista
suorituskykyä.
• Luotettava ja optimoitu suorituskyky asiakkaille
• Hiilestä irtautumista tukevat innovaatiot (esim. sähkölaitteet,
jotka minimoivat päästöt käytön aikana) hyödyttävät sekä
asiakkaita että yhteiskuntaa.
• Muihin kuin taloudellisiin odotuksiin vastaaminen tuottamalla
ratkaisuja, jotka edistävät vastuullista liiketoimintaa.
Jäte ja päästöt
Kiertotalouden periaatteiden soveltaminen yhtiön prosesseissa
resurssi- ja energiatehokkuuden parantamiseksi, hyödykkeiden
elinkaaren pidentäminen, tuotteiden hiilivaikutusten minimoiminen
ja sen varmistaminen, että materiaalit pysyvät kierrossa, luovat
arvoa asiakkaille.
Koska Konecranes pyrkii minimoimaan jätteen ja päästöt, se auttaa
myös yhteiskuntaa siirtymään vähähiiliseen tulevaisuuteen.
Jaettu taloudellinen arvo
• Rahallinen arvo sekä kannattavuus, vakaus ja luotettava ja
optimoitu suorituskyky lisäävät käyttökelpoisuusaikaa ja
ennakoitavuutta, mikä voi vähentää asiakkaan omistuksen
kokonaiskustannuksia.
• Verojen maksaminen ja paikallistalouksien vahvistaminen
työnantajana, antoisien työpaikkojen ja kilpailukykyisten
palkkojen tarjoaminen työntekijöille, lahjoitukset ja
yhteistyö oppilaitosten ja huippuyliopistojen kanssa, myös
rahalahjoitukset, hyödyttävät yhteiskuntaa.
• Osingot ja muiden kuin taloudellisten odotusten täyttäminen
luovat arvoa osakkeenomistajille.
Liiketoimintamallin ja arvoketjun kuvaus
Konecranes on jaettu kolmeen liiketoiminta-alueeseen sen tuotteiden ja palvelujen perusteella.
IFRS 8 -standardin mukaan sillä oli vuonna 2025 kolme raportoitavaa segmenttiä: Kunnossapito,
Teollisuuslaitteet ja Satamaratkaisut. Konecranes on tunnistanut yhtiön kaksinkertaisen
olennaisuuden arvioinnissa vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet, jotka voivat vaikuttaa sen
sidosryhmiin ja kaikkiin liiketoimintasegmentteihin yhtä lailla.
61
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Arvoketjun alku- ja loppupään pääpiirteet
Arvoketjun alkupää: Tähän kuuluvat kaikki arvoketjun
alkupään toiminnat, jotka eivät sisälly omiin toimintoihin.
Niissä keskitytään pääasiassa hankintaan. Konecranesilla on
toimitusketjussa alihankkijoita, jotka työskentelevät sekä
Konecranesin toimipaikoissa että omissa toimipaikoissaan.
Keskeisiin toimittajiin kuuluvat terästä ja muita tärkeitä
raaka-aineita, kuten valmisterästä ja sähkökomponentteja,
toimittavat yritykset. Erityisesti teräksen toimittajat ovat
tärkeitä, koska teräs on yhtiön tuotteiden pääraaka-aine.
Myös kuljetukseen liittyvät toimittajat ovat erittäin tärkeitä.
Arvoketjun loppupää: Arvoketjun loppupäässä
Konecranes palvelee loppukäyttäjiä eri toimialoilla,
kuten satamissa ja terminaaleissa (konttienkäsittelyssä),
telakoilla, metallintuotannossa, paperi- ja metsäalalla,
autoteollisuudessa, energian talteenotossa ja biomassa-
alalla sekä ydinvoima-alalla. Myös jakelijat ovat tärkeitä,
koska esimerkiksi Satamaratkaisut-liiketoiminta-
alueella Konecranes myy nostotrukkeja loppukäyttäjille
jakelijoiden välityksellä oman myyntiorganisaationsa
hyödyntämisen lisäksi. Teollisuuslaitteet-liiketoiminta-
alueella käytetään kaksikanavaista toimintatapaa:
Niin kutsutulla betakanavalla myydään Konecranesin
tuotemerkillä varustettuja tuotteita suoraan loppukäyttäjille,
ja niin kutsutulla alfakanavalla tehdään epäsuoraa jakelua
loppukäyttäjille nosturinrakentajien, jakelijoiden ja
komponenttien yhdistäjien välityksellä. Kunnossapidossa
suhteet asiakkaisiin ja loppukäyttäjiin virallistetaan usein
palvelusopimuksilla. Asiakkaat voivat myös ostaa varaosia
suoraan Konecranesilta.
SBM-2
Sidosryhmien edut ja näkemykset – yleistä
Vastuullisen toiminnan lisäksi Konecranes haluaa myös
vastata yhteiskunnan nopeasti muuttuviin odotuksiin
käymällä säännöllistä ja tiivistä vuoropuhelua keskeisten
sidosryhmiensä kanssa, jotta niiden kehittyviä tarpeita ja
odotuksia voidaan ymmärtää. Strateginen vuoropuhelu
auttaa yhtiötä varmistamaan, että sen kestävyysstrategia
tukee markkinoiden vaatimuksia ja että sen tarjoama tieto on
merkityksellistä ja läpinäkyvää.
Konecranesin keskeisiä sidosryhmiä ovat asiakkaat, jakelijat,
työsuhteiset työntekijät, osakkeenomistajat ja sijoittajat
sekä toimittajat ja alihankkijat. Sidosryhmävuorovaikutusta
käydään järjestelmällisesti kaikkien edellä mainittujen
sidosryhmien kanssa.
Konecranes julkisti päivitetyn strategiansa toukokuussa
2023. Uudet, päivitetyt taloudelliset tavoitteet julkaistiin
toukokuussa 2025 pidetyssä pääomamarkkinapäivässä
esiteltyjen liiketoiminta-alueiden strategioiden yhteydessä.
Muuten uuteen strategiaan ei ole sittemmin tehty muutoksia.
Hallinto-, johto- ja valvontaelimille tiedotetaan tarvittaessa
vaikutuksen kohteena olevien sidosryhmien kestävyyteen
liittyviä vaikutuksia koskevista näkemyksistä ja eduista joko
silloin, kun tiedot tulevat saataville, tai osana etukäteen
määriteltyjä aihekohtaisia katsauksia.
62
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Keskeinen sidosryhmä Vuorovaikutuksen järjestäminen Vuorovaikutuksen tarkoitus Tulosten huomioon ottaminen
Asiakkaat • Myyntiosaston asiakaspäälliköiden ja huoltoasentajien vastuulla
• Jatkuva vuorovaikutus asiakkaiden kanssa
- kyselyillä ja VoC (Voice of Customer) -palautetyökalulla
toimituksen tai asennuksen jälkeen
- asiakkaiden esittämien kestävyysvaatimusten perusteella
- tuoteturvallisuuden hallintaprosessin (Accident Investigation
Reporting, AIR) tai laaduntarkastusprosessin (Field Quality
Inspections, FQI) yhteydessä esiin tuotujen loppukäyttäjien
terveyteen ja turvallisuuteen liittyvien kysymysten perusteella
• Varmistetaan vahva asiakaslähtöisyys ennakoivan yhteistyön
avulla arvokkaiden ratkaisujen ja kokemusten tarjoamiseksi.
• Ollaan tukena koko laitteiden elinkaaren ajan luottamuksen
rakentamiseksi, suorituskyvyn optimoimiseksi ja kannattavuuden
parantamiseksi strategisten painopisteiden mukaisesti.
• Pidetään silmällä uusia suuntauksia ja vaatimuksia, perehdytään
kehittyviin tarpeisiin ja odotuksiin ja pysytään ensisijaisena
toimittajana.
Sidosryhmiltä kerätään näkemyksiä
eri viestintävälineiden ja -kanavien
avulla, ja niitä käytetään kaksin-
kertaisen olennaisuuden arvioinnin
pohjana. Sidosryhmien palaute
auttaa tunnistamaan ja jättämään
pois vähemmän merkityksellisiä
aiheita ESRS-ohjeiden ja arviointi-
tulosten perusteella. Keskeisiä
aiheita ovat kasvihuonekaasu-
päästöt, ympäristövaikutusten
vähentämiseen käytetyt materiaalit,
työntekijöiden ja tuotteiden terveys
ja turvallisuus, ihmisoikeudet ja
avoimuus.
Jakelijat • Järjestetty sekä liiketoiminta-alueittain että asiaankuuluvien
liiketoimintayksiköiden mukaan
• Vuoropuhelu nosturien rakentajien, jakelijoiden ja komponenttien
yhdistäjien kanssa on sisällytetty prosesseihin, jotta varmistetaan
aktiivinen viestintä ja vankka kumppanuus, josta molemmat
osapuolet hyötyvät.
• Teollisuuslaitteet-liiketoiminta-alueen Komponenttien merkit
-liiketoimintayksikkö hallinnoi Konecranesin jakeluliiketoimintaa ja
yhtiön omaa epäsuoraa jakelukanavaa.
• Varmistetaan vahva jakelija- ja asiakaslähtöisyys ennakoivalla
yhteistyöllä arvokkaiden ratkaisujen ja kokemusten tuottamiseksi.
• Pidetään silmällä uusia suuntauksia ja vaatimuksia, perehdytään
kehittyviin tarpeisiin ja odotuksiin ja pysytään ensisijaisena
toimittajana.
Työsuhteiset työntekijät
• Vuorovaikutus sisällytetty henkilöstöprosesseihin
• Pulssikysely ja henkilöstökysely, joilla kerätään palautetta eduista
ja näkemyksistä.
• Avoimet viestintäkanavat työntekijöiden edustajien kanssa
päivittäisiä huolenaiheita varten
• Vuorovaikutusalustat, kuten intranet, sisäisille sidosryhmille
• Työntekijöiden edustus hallituksessa
• Perehdytään kehittyviin tarpeisiin ja odotuksiin ja varmistetaan,
että yritys on nykyisille ja tuleville työntekijöille mieluisa
työnantaja.
Osakkeenomistajat ja
sijoittajat
• Aktiivinen vuoropuhelu, jossa osakkeenomistajia ja sijoittajia
kannustetaan antamaan palautetta osakkeenomistajien
kokouksissa ja puheluissa sekä kyselyillä ja luokituksilla
• Seurataan osakkeenomistajien ja sijoittajien etuja ja varmistetaan
yhdenmukaisuus niiden vaatimusten kanssa.
Toimittajat ja alihankkijat
• Järjestetty Konecranesin keskitetyissä ja
liiketoimintayksikkökohtaisissa hankinta- ja ostotoiminnoissa.
• Toimittajien hallintamallin avulla luodaan vankkoja
yhteistyökumppanuuksia
• Näkemykset ja huolenaiheet voidaan jakaa toimittajien
Konecranes-yhteyshenkilön välityksellä osana
auditointihaastatteluja, ja varsinaisista kielteisistä vaikutuksista
voi ilmoittaa Konecranesin väärinkäytösten ilmoittamiseen
tarkoitetun kanavan kautta
• Saadaan näkyvyyttä toimitusketjun kehitykseen, tutustutaan
uusiin innovaatioihin, tunnistetaan mahdolliset muutokset ja
varmistetaan vaatimustenmukaisuus.
63
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
ESRS Olennainen aihe/osa-aihe
Osaosa-aihe / yleiskatsaus vaikutuksista
(myönteinen + / kielteinen -)
Olennaiset taloudelliset vaikutukset
(mahdollisuus + / riski -)
Vaikutusala
E1 Ilmastonmuutos Ilmastonmuutoksen hillintä + Kasvihuonekaasupäästöjen vähentyminen omissa
toiminnoissa sekä arvoketjun alku- ja loppupäässä.
+ Markkinoilla saavutetaan kilpailukykyinen asema ja
vähähiilisen tarjooman myynti kasvaa.
- Jos investoinnit vähähiiliseen tuotetarjontaan eivät
toteudu kyseisten tuotteiden myynnin kasvuna.
Omat toiminnot
Arvoketjun alku- ja loppupää
- Syntyneet kasvihuonekaasupäästöt: Negatiivinen
vaikutus pääasiassa arvoketjun alkupäässä (esim.
raaka-aineiden ostot, teräs) ja loppupäässä (myytyjen
tuotteiden käyttö) syntyneiden päästöjen kautta.
- Päästötavoitteet jäävät saavuttamatta, koska
asiakkaat ja tavarantoimittajat eivät ole pystyneet
riittävästi vähentämään hiilidioksidipäästöjä, minkä
vuoksi vähähiilisen tarjooman kehittämisestä ei saada
tuloja.
Omat toiminnot
Arvoketjun alku- ja loppupää
+ Kestävä tuotesuunnittelu ja uusien kestävien
teknologioiden hyödyntäminen
+ Tulot mahdollisesti kasvavat, jos tuotteiden ja
palveluiden ekoportfolion kysyntä kasvaa.
- Tulot mahdollisesti vähenevät, jos tuotteiden ja
palveluiden ekoportfolion kysyntä pienenee.
Arvoketjun alku- ja loppupää
Energia - Energiankulutus omissa toiminnoissa ja myytyjen
tuotteiden käytössä
Omat toiminnot ja arvoketjun
loppupää
+ Uusiutuvan energian vaihtoehtojen käyttö ja
energiankulutuksen väheneminen
Omat toiminnot ja arvoketjun
loppupää
E5 Resurssien käyttö
ja kiertotalous
Resurssien ulosvirtaukset, myös
resurssien käyttö
+ Tuotteen käyttöikä ja korjattavuus: Valmistetaan
kestäviä ja tehokkaita tuotteita, jotka minimoivat
ympäristöjalanjälkensä koko elinkaarensa ajan.
+ Tulot mahdollisesti kasvavat, koska varsinkin
huoltokonseptit luovat uusia mahdollisuuksia.
Omat toiminnot ja arvoketjun
loppupää
+ Materiaalien kierrätettävyys: Valmistetaan kestäviä
ja tehokkaita tuotteita, joiden ympäristöjalanjälki
pienenee koko niiden elinkaaren ajan.
Omat toiminnot ja arvoketjun
loppupää
S1 Oma työvoima Työolot - Työaika: Mahdolliset jatkuvat liialliset ylityöt voivat
aiheuttaa ongelmia fyysisessä terveydessä ja
mielenterveydessä ja vaikuttaa työntekijöiden perhe-
tai yksityiselämää koskevaan oikeuteen.
Omat toiminnot
- Oman työvoiman terveyteen ja turvallisuuteen
voi kohdistua kielteisiä vaikutuksia, koska
materiaalinkäsittelyalalla vakavien turvallisuuteen
liittyvien tapausten riski on huomattava.
Omat toiminnot
Yhdenvertainen kohtelu
ja yhdenvertaiset
mahdollisuudet kaikille
+ Koulutus ja taitojen kehittäminen vaikuttaa
myönteisesti Konecranesin omien työntekijöiden ja
toimintojen lisäksi myös ympäröivään yhteiskuntaan.
Omat toiminnot
+ Osallisuus ja monimuotoisuus voivat parantaa
työntekijöiden sitoutumista ja auttaa estämään
tahatonta ja tahallista syrjintää ja häirintää.
Omat toiminnot
SBM-3
Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet sekä niiden vuorovaikutus strategian ja liiketoimintamallin kanssa
64
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
ESRS Olennainen aihe/osa-aihe
Osaosa-aihe / yleiskatsaus vaikutuksista
(myönteinen + / kielteinen -)
Olennaiset taloudelliset vaikutukset
(mahdollisuus + / riski -)
Vaikutusala
S2 Arvoketjun
työntekijät
Työolot - Arvoketjun työntekijöiden terveyteen ja
turvallisuuteen voi kohdistua kielteisiä vaikutuksia,
koska materiaalinkäsittelyalalla vakavien
turvallisuuteen liittyvien tapausten tai jopa
kuolemantapausten riski on huomattava.
Arvoketjun alkupää
S4 Kuluttajat ja
loppukäyttäjät
Kuluttajien ja/tai loppukäyttäjien
henkilökohtainen turvallisuus
- Turvallisuuteen liittyvät tapaukset voivat vaikuttaa
kielteisesti asiakkaiden ja laitteiden loppukäyttäjien
terveyteen ja turvallisuuteen.
+ Turvallinen tuotetarjooma luo mahdollisuuksia
kilpailuedun kautta.
- Maineeseen liittyvät ja oikeudelliset riskit, jotka
liittyvät tapauksiin, joissa on mukana Konecranesin
tuotteita tai palveluja.
Arvoketjun loppupää
G1 Liiketoiminnan
harjoittaminen
Yrityskulttuuri + Vahva yrityskulttuuri, joka vaikuttaa eettisyyteen
yleensä sekä yhteiskunta- ja ympäristövastuuseen
esimerkiksi auttamalla noudattamaan sääntöjä ja
hoitamaan suhteita sidosryhmiin.
+ Vahva ja hyvä yrityskulttuuri, joka parantaa
suorituskykyä, tukee työntekijöiden sitoutumista
ja auttaa rakentamaan luottamusta asiakkaiden ja
sijoittajien keskuudessa.
- Epäonnistuminen hyvän yrityskulttuurin vaalimisessa
voi johtaa sääntöjen rikkomiseen, maineriskeihin ja
sanktioihin.
Omat toiminnot
Arvoketjun alkupää
Väärinkäytösten paljastajien suojelu + Väärinkäytösten paljastajien suojelu vaikuttaa
myönteisesti edistämällä avointa huolenaiheiden
esittämiseen liittyvää kulttuuria.
Omat toiminnot
Arvoketjun alku- ja loppupää
Suhteet toimittajiin, poislukien
maksukäytännöt
+ Esimerkiksi ympäristövaatimusten asettaminen
toimittajille voi vähentää ympäristövaikutuksia
tai yhteiskunnalliset vaatimukset voivat johtaa
ihmisoikeuksien toteutumiseen.
+ Hyvät suhteet toimittajiin auttavat lisäämään enna-
koitavuutta ja resilienssiä sekä vähentämään riskejä.
- Esim. komponenttien saatavuusongelmat, jotka voivat
viivästyttää tuotetoimituksia. Säännökset aiheuttavat
myös riskejä, jos esimerkiksi toimittajat eivät pystyisi
tekemään due diligence -tarkastusta asianmukaisesti.
Arvoketjun alkupää
Korruptio ja lahjonta - Korruption ja lahjonnan ehkäisemisen ja havaitsemi-
sen, myös koulutuksen, epäonnistuminen voi vaikut-
taa kielteisesti, koska se tekee rehellistä liike toimintaa
harjoittavien yritysten toimintaedellytyksistä epätasa-
puolisia, nostaa yritystoiminnan kustannuksia, haittaa
investointeja ja hidastaa talouskasvua.
Omat toiminnot
Arvoketjun alku- ja loppupää
Yhteisökohtainen Kyberturvallisuus - Varautuminen kyberuhkiin ja yrityksen resiliens-
si vaikuttavat kielteisesti pääasiassa Konecranesin
toiminnan jatkuvuuteen, joka perustuu toimiviin ja
luotettaviin liiketoimintasovelluksiin, tietotekniseen
infrastruktuuriin ja tehtaisiin. Laajamittainen kyberhyök-
käys Konecranesiin voi aiheuttaa tietoturvaloukkauk-
sen, toiminnan keskeytymisen sekä sen, että asiakkaille
ei voida toimittaa palveluja ja uusia laitteita tehtyjen
palvelusopimusten ja muiden sopimusten mukaisesti.
+ Kun kyberturvallisuutta hallitaan hyvin, Konecranesin
liiketoiminta voi edetä suotuisasti ja, joissakin
tapauksissa, tämä on edellytys liiketoiminnan
harjoittamiselle.
- Epäonnistuminen kyberturvallisuuden hallinnassa voi
johtaa toiminnan keskeytykseen, tietomurtoon, ope-
ratiivisiin käyttökatkoihin sekä siihen, että palveluita ja
uusia laitteita ei voida toimittaa asiakkaille
Omat toiminnot
- Tuoteturvallisuudella on kielteinen vaikutus
siltä osin, että ratkaisujen mahdollinen heikko
turvallisuus voi aiheuttaa turvallisuus-, ympäristö- ja
saatavuusongelmia.
+ Hyvä tuoteturvallisuus auttaa Konecranesia harjoit-
tamaan liiketoimintaa asiakkaiden kanssa, ja se voi
esimerkiksi edellyttää kyberturvallisuussertifiointia.
- Kyberturvallisuuslainsäädännön ja sitä koskevien
standardointivaatimusten noudattamatta jättäminen
heikentää liiketoimintamahdollisuuksia ja markkina-
asemaa tai johtaa sääntelyä koskeviin sakkoihin.
Arvoketjun loppupää
65
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Pilaantuminen, vesi ja biologinen monimuotoisuus
Pilaantumista ei katsota Konecranesin kannalta olennaiseksi,
koska se ei ylitä olennaisuudelle asetettuja rajoja.
Konecranes käyttää vain rajallisia määriä kemikaaleja, ja
valtaosa Konecranesin tuotteissa käytettävistä vaarallisista
aineista on yleisesti käytettyjä kaupallisia komponentteja,
jotka eivät aiheuta huomattavaa haittaa tuotteen
käyttövaiheessa.
Analyysin perusteella vedenkulutus ei ole Konecranesissa
merkittävää, koska yhtiön valmistusprosesseissa käytetään
vettä hyvin vähän tai ei lainkaan ja yhtiön toiminta ei edellytä
laajoja muutoksia makean veden tai meriveden käyttöön. Siksi
Konecranes on katsonut, että vesi ei ole olennainen aihe.
Biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemejä ei
katsota olennaiseksi aiheeksi Konecranesin kannalta.
Konecranesin tuotteiden valmistukseen ei tarvita laajoja
maa-alueita eikä niillä ole merkittävää vaikutusta ympäröivän
luonnonympäristön biologiseen monimuotoisuuteen.
Biologista monimuotoisuutta koskevan riskikartoituksen
perusteella Konecranesin tuotantolaitokset eivät sijaitse
biologisen monimuotoisuuden kannalta herkillä alueilla, kuten
Unescon maailmanperintökohteissa, Ramsar-alueilla tai
Unescon biosfäärialueilla. Yksi tehdas on kuitenkin alueella,
joka katsotaan biologisen monimuotoisuuden kannalta
keskeiseksi alueeksi. Tehdasta kuvataan tarkemmin osassa
Kuvaus muihin ympäristöaiheisiin liittyvien olennaisten
vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistamis- ja
arviointiprosesseista.
Olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien
nykyiset ja ennakoidut vaikutukset
Kaksinkertaisen olennaisuuden arvioinnin alustavaan
prosessiin osallistui useita sisäisiä sidosryhmiä käsittelemään
Konecranesin olennaisten vaikutusten, riskien ja
mahdollisuuksien nykyisiä ja ennakoituja vaikutuksia
yhtiön liiketoimintamalliin, arvoketjuun, strategiaan ja
päätöksentekoon. Ja koska kaksinkertaisen olennaisuuden
arviointi tarkistetaan määräajoin, nämä aiheet saadaan
selkeästi niiden sisäisten sidosryhmien näkyville ja tietoon,
jotka ohjaavat ja johtavat yhtiön asiaankuuluvia alueita.
Olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien nykyiset
ja ennakoidut vaikutukset otetaan huomioon kaikkien
asiaankuuluvien konsernitoimintojen, liiketoiminta-alueiden
ja niiden liiketoimintayksikköjen vuotuisessa ja pitkän
aikavälin suunnittelussa sekä yritysriskien hallinnassa.
Olennaiset vaikutukset liittyivät seuraaviin olennaisiin
aiheisiin: ilmastonmuutoksen hillintä sekä energia ja
resurssien ulosvirtaukset, myös resurssien käyttö, jotka
kaikki vaikuttavat ihmisiin ja ympäristöön hillitsemällä
ilmastonmuutosta ja sen kielteisiä vaikutuksia ihmisiin ja
ympäristöön. Konecranes myös tiedostaa ympäristöön ja
ihmisiin kohdistuvan kielteisen vaikutuksen, joka aiheutuu sen
päästöistä. Näistä päästöistä suurin osa tulee arvoketjusta,
pääasiassa teräsraaka-aineen hankinnoista, ja energiasta,
jota käytetään Konecranesin myytyjä tuotteita käytettäessä.
Oman työvoiman työoloja ja -ehtoja sekä yhdenvertaista
kohtelua ja kaikkien yhdenvertaisia mahdollisuuksia koskevat
olennaiset yhteiskunnalliset vaikutukset liittyvät pääasiassa
ihmisten fyysiseen tai henkiseen hyvinvointiin tai terveyteen ja
turvallisuuteen joko myönteisesti tai kielteisesti. Sama pätee
arvoketjun työntekijöiden työoloihin ja -ehtoihin. Myönteisiä
vaikutuksia liittyy myös esimerkiksi siihen, että autetaan
ehkäisemään tahatonta tai tahallista syrjintää ja häirintää.
Kielteisiä vaikutuksia liittyy toimitusketjussa työskentelevien
ihmisoikeuksien loukkauksiin. Kuluttajien ja loppukäyttäjien
henkilökohtaiseen turvallisuuteen liittyvillä vaikutuksilla on
vaikutusta loppukäyttäjien terveyteen ja turvallisuuteen.
Olennaiset vaikutukset nivoutuvat tiiviisti Konecranesin
strategiaan, liiketoimintamalliin ja tavoitteeseen rakentaa
materiaalinkäsittelyn uutta sukupolvea tavoitteenaan
älykkäämpi, turvallisempi ja parempi maailma. Ne liittyvät
myös erittäin tiiviisti yhtiön kaikkiin viiteen strategiseen
avaintekijään: asiakaskeskeisyyden syventämiseen,
tehokkuusparannusten nopeuttamiseen, teknologisen
innovoinnin skaalaamiseen, vastuullisen liiketoiminnan
edistämiseen ja voittamiseen tähtäävän yrityskulttuurimme
vahvistamiseen sekä yhtiön arvoihin: asetamme asiakkaat
etusijalle, toimimme oikein, pyrimme parempaan sekä
voitamme yhdessä.
Vaikutusten arvioinnissa on otettu huomioon niiden
todennäköisyys ja huomioitu niiden odotettu aikahorisontti
seuraavasti: Onko tapahtuma odotettavissa useimmissa
olosuhteissa (useammin kuin kerran vuodessa), joissakin
olosuhteissa (kerran 1–5 vuodessa), joskus (kerran 5–10
vuodessa) tai vain poikkeuksellisissa olosuhteissa (kerran
10–50 vuodessa tai harvemmin).
Konecranes on olennaisissa vaikutuksissa mukana
toiminnassaan tai liikesuhteidensa vuoksi seuraavasti:
Konecranesin ympäristövaikutuksiin (esim. ilmastonmuu-
toksen hillintään) puututaan scope 1-, scope 2- ja scope 3
-päästöjä koskevilla kunnianhimoisilla ilmastotavoitteilla.
Päästöjä vähennetään toimittajasuhteiden hallinnalla ja
asettamalla tiukempia ympäristövaatimuksia yhtiön toimit-
tajille. Tuotetarjooman ympäristövaikutusta pienennetään
hyödyntämällä älykkäitä suunnitteluperiaatteita, maksimoi-
malla tuotteen elinkaari ja noudattamalla kiertotalouden
periaatteita koko arvoketjussa. Konecranesin kunnossapito-
liiketoiminta auttaa maksimoimaan materiaalinkäsittelylait-
teiden elinkaaren esimerkiksi ennakoivalla kunnossapidolla,
modernisoinneilla ja nosturipäivityksillä. Konecranes myös
työskentelee vähentääkseen oman toimintansa kasvi-
huonekaasupäästöjä ja auttaa asiakkaitaan saavuttamaan
niiden omat vähähiilisyystavoitteet. Turvallisuuteen liittyviä
vaikutuksia hallitaan sisällyttämällä turvallisuus kaikkeen
toimintaan, muun muassa suunnitteluvaatimuksiin ja tuote-
kehitykseen, ja ISO 45001- ja ISO 9001 -sertifioinneilla sekä
ISO 17025 -standardin mukaisella luotettavuus- ja testaus-
mallilla. Kyberturvallisuutta hallitaan tietoturvaa, kybertur-
vallisuutta ja tietosuojaa koskevalla ISO 27001 -standardilla.
Tuoteturvallisuuden alalla puolestaan noudatetaan toimialan
66
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
parhaita käytäntöjä koskevia standardeja, kuten teollisuuden
automaatio- ja valvontajärjestelmiä koskevaa IEC 62443
-standardia.
Konecranesilla on olennaisia vaikutuksia ihmisiin sen
omissa hallintoa koskevissa toiminnoissa (eettisissä
toimintaperiaatteissa annetaan ohjeita näistä
toiminnoista), toimittajien hallinnassa (toimittajan eettisissä
toimintaperiaatteissa annetaan ohjeita, joita tuetaan
toimittajan tuntemista koskevilla toimintaperiaatteilla)
sekä erilaisissa työntekijöihin liittyvissä toiminnoissa,
joita ohjataan yhtiön eri toimintaperiaatteilla, kuten
ihmisoikeuksia koskevilla toimintaperiaatteilla, osallisuutta
ja monimuotoisuutta koskevalla käytännöllä sekä osaajien
hankintaa ja rekrytointia koskevilla toimintaperiaatteilla.
Raportointivuonna ei havaittu olennaisten riskien ja
mahdollisuuksien osalta olennaisia taloudellisia vaikutuksia
taloudelliseen asemaan, taloudelliseen suorituskykyyn tai
kassavirtoihin. Seuraavan vuotuisen raportointikauden osalta
ei ole havaittu olennaisia oikaisuja koskevaa merkittävää
riskiä. Konecranesin strategian ja liiketoimintamallin
resilienssiä sen osalta, miten niillä pystytään käsittelemään
olennaisia vaikutuksia ja riskejä ja hyödyntämään olennaisia
mahdollisuuksia, käsitellään yhdessä olennaisten aiheiden
kanssa kohdassa Olennaiset vaikutukset, riskit ja
mahdollisuudet sekä niiden vuorovaikutus strategian ja
liiketoimintamallin kanssa sekä aihekohtaisten standardien
yhteydessä. Resilienssi varmistetaan useilla toisiinsa liittyvillä
aiheilla ja prosesseilla, kuten kaksinkertaisen olennaisuuden
arvioinnin tuloksilla, yritysriskien hallinnalla, lyhyen ja pitkän
aikavälin suunnittelulla, strategiaprosessilla ja hallintotavalla,
joita käsitellään myös tämän kestävyysselvityksen
vastaavissa kohdissa.
Raportointivuoden 2024 kaksinkertaisen olennaisuuden
arviointi tarkistettiin vuonna 2025. Tämän seurauksena tun-
nistettiin yksi uusi olennainen aihe, nimittäin väärinkäytösten
paljastajien suojelu. Myös seuraavien aiheiden olennaisuuden
arvioitiin olevan olennaisuusrajan alapuolella: Äärimmäiset
sääolot E1:ssä, riittävä palkka, yhdistymisvapaus ja työ- ja
yksityiselämän tasapaino S1:ssä sekä työaika ja pakkotyö
S2:ssa. ESRS-tiedonantovaatimuksiin kuuluvien vaikutusten,
riskien ja mahdollisuuksien lisäksi Konecranes on tunnistanut
kaksi yhteisökohtaista olennaista aihetta: tuoteturvallisuuden
sekä varautumisen kyberuhkiin ja yrityksen resilienssin. Nämä
yhteisökohtaiset olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdolli-
suudet esitetään kohdassa Olennaiset vaikutukset, riskit
ja mahdollisuudet sekä niiden vuorovaikutus strategian ja
liiketoimintamallin kanssa sekä yhteisökohtaisissa tiedoissa
kohdassa S4 Kuluttajat ja loppukäyttäjät (tuoteturvallisuus) ja
G1 Liiketoiminnan harjoittaminen (varautuminen kyberuhkiin ja
yrityksen resilienssi).
Vaikutusten, riskien ja
mahdollisuuksien hallinta
IRO-1
Kuvaus olennaisten vaikutusten, riskien ja
mahdollisuuksien tunnistamis- ja arviointiprosessista
Konecranes on noudattanut vaikutustensa, riskiensä ja mah-
dollisuuksien arvioinnissa Euroopan arvopaperimarkkina-
viranomaisen (ESMA) antamaa luonnosehdotusta ohjeiksi
kaksinkertaisen olennaisuuden arvioinnista. Ensin arvioinnille
luotiin malli kartoittamalla arvoketju, myös sidosryhmät ja
niiden ESRS-aiheita koskevat edut. Sitten määritettiin olen-
naisuuden kynnysarvot.
Sidosryhmien ja niiden etujen kartoittamiseen käytettiin
eri tietolähteitä: säädöksiä (aiheista, jotka ovat erittäin
säänneltyjä, tai aiheista, joita varten on tulossa säädöksiä),
sijoittajia (palaute ESG-luokituksista ja keskustelut
sijoittajien kanssa), asiakkaita (asiakaspyynnöt, vuotuiset
vertailuarvioinnit ja vuonna 2023 laadittu opinnäytetyö, joka
sisälsi asiakaskyselyn), kilpailijoita (vuotuinen kilpailijoiden
vertailuarviointi ja monenlaiset keskustelut asiakkaiden
kanssa), työsuhteisia työntekijöitä (kohdealueen asiantuntijat,
henkilöstökyselyn tulokset ja pulssikyselyn tulokset) ja yhtiön
johtoa (Konecranesin strategia, arvot ja keskustelut johdon
kanssa). Jotta mukaan saatiin näkemyksiä siitä, mikä vaikutus
olisi vaikutuksen kohteena oleviin sidosryhmiin, Konecranes
käytti toimittajien työntekijöiltä auditointien aikana tehdyissä
haastatteluissa kerättyjä näkemyksiä sekä henkilöstökyselystä
ja pulssikyselyistä kerättyjä tietoja.
Yleisesti ottaen samaa lähestymistapaa käytettiin
taloudellisten riskien ja mahdollisuuksien tunnistamiseen,
arviointiin, tärkeysjärjestykseen asettamiseen ja seurantaan.
Ensin arvioitiin, onko aihe luonnostaan riski tai mahdollisuus –
tai molempia. Sen jälkeen arvioitiin taloudellisen vaikutuksen
koko ja otettiin huomioon lyhyen, keskipitkän ja pitkän aika-
välin vaikutus euroina.
Kaikista kestävyyden näkökohdista laadittiin luettelo,
johon sisältyi myös osa- ja osaosa-aiheita. Seuraavaksi
määriteltiin aiheet, jotka eivät olleet Konecranesin kannalta
merkityksellisiä, ja jätettiin ne soveltamisalan ulkopuolelle.
Olennaisuuden kynnysarvojen määrittämiseksi luotu kehys
yhdenmukaistettiin mahdollisimman hyvin Konecranesin
yritysriskien hallintamenetelmän (ERM) kanssa. ERM-as-
teikkojen avulla määritettiin laajuuden, soveltamisalan ja
korjaamattomuuden vaikutuksen vakavuus (1–4: vähäinen,
keskitasoinen, vakava, erittäin vakava) ja todennäköi-
syys (1–4: vähäinen, keskitasoinen, todennäköinen, erit-
täin todennäköinen). Keskimääräistä vakavuutta peilattiin
todennäköisyyteen, minkä perusteella määritettiin, onko
vaikutus vähäinen, merkittävä, suuri vai kriittinen (1–4).
Prosessissa ei priorisoitu kielteisiä tai myönteisiä vaiku-
tuksia, vaan molempia arvioitiin samalla mallilla. Vaikutuksia
arvioitiin suhteessa Konecranesin omiin toimintoihin sekä
arvoketjun alku- ja loppupäähän. Taloudellisten vaikutusten
arvioimiseksi arvioitiin, onko aihe luonnostaan riski vai mah-
dollisuus - tai molempia. Sitten yritysriskien hallinnan kanssa
yhdenmukaistetulla toimintamallilla arvioitiin rahallinen arvo
(1–4: vähäinen, merkittävä, suuri tai kriittinen) ja otettiin siinä
huomioon lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin aikahori-
sontit. Tässä arvioinnissa otettiin huomioon, liittyykö aihe
67
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
mahdollisiin tuloihin vai kustannuksiin. Lisäksi analysoitiin,
liittyykö vaikutus maineeseen, oikeudellisiin asioihin, ihmisiin
vai ympäristöön. Taloudellisen vaikutuksen todennäköi-
syyttä arvioitiin myös (1-4; vähäinen, mahdollinen, todennä-
köinen, erittäin todennäköinen). Lopuksi saatiin todellinen
taloudellinen vaikutus, joka on rahallisen vaikutuksen
laajuuden tulos suhteutettuna sen todennäköisyyteen.
Vähäisten, merkittävien, suurien ja kriittisten talousvaiku-
tusten asteikolta suurten ja kriittisten vaikutuksien katsottiin
olevan olennaisia Konecranesin kestävyysselvitykseen.
Olennaisten aiheiden lopullisen kynnysarvon määrittämistä
varten laadittiin lämpökartta korkean tason aiheista. Kaikki
aiheet, joilla oli suuri tai kriittinen vaikutus joko vaikutuksen
olennaisuuden tai taloudellisen olennaisuuden kannalta,
katsottiin Konecranesin kannalta olennaisiksi aiheiksi.
Yleisesti ottaen olennaisuuden arviointi perustui
Konecranesin toimintoihin globaalisti. Tiettyjen aiheiden
osalta arviointiin tarkemmin paikallista tai esimerkiksi
toimitusluokkakohtaista riskiä. Riskien arvioinnissa otettiin
huomioon koko riskien kirjo eikä kestävyyteen liittyviä riskejä
asetettu etusijalle muuntyyppisiin riskeihin nähden.
Vaikutusten ja riippuvuuksien yhteydet riskeihin ja
mahdollisuuksiin, joita näistä vaikutuksista ja riippuvuuksista
voi aiheutua, on otettu mahdollisimman kattavasti huomioon
tarkastelemalla koko aiheiden, vaikutusten, riskien ja
mahdollisuuksien kirjoa arviointiprosessin aikana.
Yhtiön valitut johtajat vahvistivat kaksinkertaisen
olennaisuuden arvioinnin prosessin. Tämän alustavan
vahvistamisen jälkeen kestävyysneuvosto vahvisti arvioinnin.
Lopuksi hallituksen tarkastusvaliokunta katselmoi tulokset.
Valvontamenettelynä aihekohtaiset asiantuntijat ja olennaiset
sisäiset sidosryhmät katselmoivat arviointitulokset.
Tiedot kaksinkertaisen olennaisuuden arvioinnista
hyödynnetään Konecranesin vuotuisessa riskienhallinnan
prosessissa. Osana tätä prosessia kestävyyteen liittyvät
riskit sisällytetään yritysriskien raportointiin, jonka hallituksen
tarkastusvaliokunta arvioi ja josta se raportoi hallitukselle.
Arvioinnin tiedot tukevat Konecranesin kestävyysohjelmaa
ja etenemissuunnitelmia sekä auttavat varmistamaan, että
tunnistettuihin vaikutuksiin, riskeihin ja mahdollisuuksiin
vastataan. Konsernin kestävyystiimi vastaa
toimintasuunnitelmien määrittämisestä. Tapauskohtaisesti
kestävyysaiheet sisällytetään osana Konecranesin
yleisen johdon ja liiketoiminnan suunnitteluprosessia
liiketoiminta-alueiden, liiketoimintayksikköjen ja toimintojen
vuosisuunnitteluun ja pitkän aikavälin suunnitteluun.
Konecranes on ottanut omat toimintonsa sekä arvoketjun
alku- ja loppupään toiminnot huomioon koko kaksinkertaisen
olennaisuuden analyysissa. Kaksinkertaisen olennaisuuden
arviointiprosessia sovellettiin ensimmäisen kerran
vuoden 2024 raportointikaudella, ja vuonna 2025 tehtiin
uudelleenarviointi. Olennaisuuden arviointi tarkistetaan
vähintään joka toinen vuosi.
IRO-1
E1 Ilmastonmuutos: Kuvaus ilmastoon liittyvien
olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien
tunnistamis- ja arviointiprosesseista
Konecranesin koko prosessi olennaisten vaikutusten, riskien
ja mahdollisuuksien tunnistamiseksi ja arvioimiseksi esitetään
kohdassa ESRS 2 SBM-3. Se koskee myös ilmastoasioita.
Tässä luvussa keskitytään erityisesti ilmastoon liittyviin
vaikutuksiin, riskeihin ja mahdollisuuksiin, joiden olennaisuus
Konecranesin kestävyysohjelmassa on kriittinen.
Konecranes on tunnistanut ja arvioinut olennaiset ilmastoon
liittyvät vaikutuksensa, riskinsä ja mahdollisuutensa, jotka
liittyvät sekä fyysisiin riskeihin että siirtymäriskeihin.
Kasvihuonekaasupäästöjen laskenta selitetään yksityis-
kohtaisesti kohdassa E1-6 Kasvihuonekaasujen scope 1-,
scope 2- ja scope 3 - bruttopäästöt ja kokonaispäästöt.
Tunnistetut ilmastovaikutukset, -riskit ja -mahdollisuudet
sekä niiden vuorovaikutus strategian ja liiketoimintamallien
kanssa luetellaan kohdassa E1-1 Ilmastonmuutoksen hillintää
koskeva siirtymäsuunnitelma.
Prosessi ilmastoon liittyvien vaikutusten, riskien ja
mahdollisuuksien tunnistamiseksi ja arvioimiseksi alkaa
kattavalla kartoituksella mahdollisista ilmastoon liittyvistä
riippuvuuksista, vaikutuksista, riskeistä ja mahdollisuuksista.
Lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin aikahorisonttien (0–10
vuotta) lisäksi on tarkasteltu myös pidempiä aikajänteitä
vuoteen 2050 ja joissakin tapauksissa vuoteen 2080 saakka.
Ilmastoon liittyvät fyysiset riskit ja mahdollisuudet
Konecranes on keskittynyt ilmastoon liittyvien fyysisten riskien
arvioinnissa hallitustenvälisen ilmastopaneelin (IPCC) globaa-
leihin SSP1-2.6-, SSP2-4.5- ja SSP5-8.5-viiteskenaarioihin,
jotka kuvastavat sekä maltillisia että suuria päästöjä aiheut-
tavia kehityskulkuja. Yhtiö käyttää ilmastoon liittyvien vaarojen
tunnistamiseksi ja niiden todennäköisyyden, vaikutuksen ja
todellisten riskien ymmärtämiseksi vuosina 2017–2019 tehtyjä
paikallisten luonnon aiheuttamien vaarojen arvioinnin tuloksia.
Analyysia on tuettu myös kolmannen osapuolen vuonna
2019 tekemällä arvioinnilla ja päivitetty vuonna 2025 lisäske-
naarioilla ja riskinarvioinnilla. Näissä arvioinneissa keskityttiin
Konecranesin omiin toimintoihin Yhdysvalloissa, Suomessa,
Saksassa ja Kiinassa. Maat valittiin sen perusteella, mikä näiden
toimintojen merkitys on kyseisissä maissa, ja niiden katsotaan
edustavan konsernin laajuista näkemystä. Fyysisen riskin arvi-
oinnissa vaarojen todennäköisyys, suuruus ja kesto yhdistettiin
paikkatietoihin, joissa käytettiin keskeisten tehtaiden paikka-
kohtaisia koordinaatteja. Ilmastoon liittyvien vaarojen mahdol-
lisia vaikutuksia arvoketjun alku- ja loppupäässä tutkitaan lisää
tulevina vuosina.
Ilmastoon liittyvät siirtymäriskit ja -mahdollisuudet
Ilmastoon liittyvien siirtymäriskien ja -mahdollisuuksien
osalta Konecranes on käyttänyt ilmastoon liittyviä
skenaarioanalyysejä, joita ovat muun muassa IEA:n Net
68
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Zero Emissions by 2050 -skenaario (NZE) ja Sustainable
Development Scenario (SDS). Niissä molemmissa
ilmaston lämpeneminen pysyy alle 1,5 asteessa. Näistä
skenaarioista saatiin jäsennelty kehys, jonka avulla voitiin
arvioida siirtymätapahtumien – kuten sääntelyn muutosten,
asiakaskysynnän muutosten ja teknologisten läpimurtojen –
todennäköisyyttä, suuruutta ja kestoa lyhyellä, keskipitkällä ja
pitkällä aikavälillä.
Konecranes on käyttänyt edellä mainituista ilmastoriskien
skenaarioanalyyseistä saatuja tietoja, ja tulokset
on lopuksi vahvistettu sisäisten asiantuntijoiden ja
liiketoimintajohtajien näkemyksillä. Yritystason ilmastoriskit
ja -mahdollisuudet käydään läpi puolivuosittain, ja tulokset
sisällytetään yritysriskien hallintaprosessiin. Paikalliset
ympäristöriskit ja ilmastoon liittyvät riskit arvioidaan ISO
14001 -ympäristöjärjestelmän vaatimusten mukaisesti.
Konecranesin hallitus on määrittänyt ja ottanut käyttöön
riskienhallinnan periaatteet, jotka perustuvat yleisesti
hyväksyttyihin kansainvälisiin johtamisen periaatteisiin.
Näiden periaatteiden tarkoituksena on varmistaa, että
kaikki riskit tunnistetaan ja niitä hallitaan asianmukaisesti,
jotta Konecranesin liiketoiminnan jatkuvuus voidaan
turvata kaikkina aikoina. Riskeistä keskustellaan ja ne
dokumentoidaan ja priorisoidaan osana tätä prosessia.
Työssä harkitaan todennäköisyyttä, lieventämisen
kustannuksia ja liiketoimintavaikutuksia.
Keskeiset riskit raportoidaan riskienhallinnalle (lakiasiain-
osasto), Konecranesin johtoryhmälle ja hallituksen
tarkastusvaliokunnalle. Konecranesin johtoryhmä ja liike-
toiminta-alueiden johtoryhmät ovat vastuussa riskien lieven-
tämisen edellyttämien toimien tukemisesta.
Ilmastoskenaarioiden yhteensopivuus tilinpäätöksissä
tehtyjen kriittisten ilmastoon liittyvien oletusten kanssa
Ilmastoon liittyvät riskit ja mahdollisuudet otetaan
tarvittaessa huomioon Konecranesin tilinpäätösten
laatimisessa. Tilinpäätöksiä koskevat oletukset perustuvat
ilmastoskenaarioihin kestävyysselvityksissä kuvatulla tavalla.
Ilmastoriskit voivat vaikuttaa Konecranesin toimintoihin,
ja ne vaativat arviointia tilinpäätösraportoinnissa, jossa
turvaudutaan johdon parhaisiin arvioihin ja tietämykseen
nykyisissä olosuhteissa. Lisätietoa on kohdassa Arvioiden
käyttö ja harkintaan perustuvat ratkaisut Konecranesin
tilinpäätöksissä.
IRO-1
Kuvaus muihin ympäristöaiheisiin liittyvien
olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien
tunnistamis- ja arviointiprosesseista
E2 Pilaantuminen
Pilaantumista ei nähdä olennaiseksi aiheeksi Konecranesin
kannalta. Konecranes on ottanut kaksinkertaisen
olennaisuuden arvioinnissaan huomioon mikromuovin,
haihtuvat orgaaniset yhdisteet, melu- ja valopäästöt,
veden ja maaperän pilaantumisen, haitalliset kemikaalit
ja kemikaalien käytön ja hävittämisen. Sijainti- tai
liiketoimintaperusteista seulontaa ei kuitenkaan ole tehty
eikä vaikutusten kohteena olevia yhteisöjä kuultu.
E3 Vesivarat ja merten luonnonvarat
Vesivaroja ja merten luonnonvaroja ei nähty olennaiseksi
Konecranesin kannalta. Arviointia tuettiin vedenkulutusta
koskevilla tiedoilla, jotka kerättiin Konecranesin
tuotantolaitoksista ja WWF:n Water Risk Filter -työkalusta
allasvettä koskevien sääntely- ja maineriskien osalta
suhteessa tuotantolaitoksiin. Lisäksi Konecranesin omille
toiminnoille tehtiin biologista monimuotoisuutta koskeva
vaikutustenarviointi, joka sisälsi myös makean veden
ekosysteemiin kohdistuvat vaikutukset. Analyysin perusteella
vedenkulutus ei ole merkittävää, koska Konecranesin
valmistusprosesseissa käytetään vettä hyvin vähän tai ei
lainkaan. Vesiriskin analyysista kävi ilmi, että Konecranesilla
ei ole tuotantolaitoksia alueilla, joilla vettä on erittäin niukasti.
Analyysi kattoi 34 yksikköä, joista kolme yksikköä sijaitsee
”suuren” ja loput ”keskimääräisen” tai ”matalan” riskin alueilla.
Vain yksi korkean riskin alueilla sijaitseva yksikkö käyttää vettä
tuotantoprosessissaan. Työkalun avulla saatiin vesiriskeistä
myös skenaarioita, jotka perustuvat vuoteen 2030 ja 2050
mennessä tapahtuviin ilmastoon liittyviin ja sosioekonomisiin
muutoksiin ja joista saadaan käsitys tulevista vesiriskeistä.
Veden osalta ei ole kuultu vaikutusten kohteena olevia
yhteisöjä.
E4 Biologinen monimuotoisuus ja ekosysteemit
Konecranesin biologista monimuotoisuutta koskevaa
olennaisuuden arviointia tuettiin eri menetelmien ja
työkalujen yhdistelmällä, jotta voitiin tunnistaa nykyiset ja
mahdolliset vaikutukset biologiseen monimuotoisuuteen
ja ekosysteemeihin. Konecranesin omien toimintojen
vaikutuksia biologiseen monimuotoisuuteen analysoitiin
LC-IMPACT-menetelmällä. Arvioinnissa arvioitiin
ilmastonmuutokseen, maankäyttöön, happamoitumiseen
ja vesistressiin liittyviä vaikutuksia maaekosysteemeihin
ja makean veden ekosysteemeihin. Arvioinnissa todettiin,
että suurin vaikutus biologiseen monimuotoisuuteen liittyy
ilmastonmuutokseen. Lisäksi yhtiön tuotantolaitosten
vaikutuksia biologiseen monimuotoisuuteen on arvioitu
WWF:n Biodiversity Risk Filter -työkalulla, jota on käytetty
myös mahdollisten riippuvuuksien sekä mahdollisten
fyysisten riskien ja maineriskien seulonnan tukena. Biologista
monimuotoisuutta koskevassa riskiseulonnassa on myös
pyritty tunnistamaan niiden Konecranesin tuotantolaitosten
paikat, jotka ovat biologisen monimuotoisuuden kannalta
herkillä alueilla tai niiden läheisyydessä. Järjestelmäriskejä
ei ole otettu huomioon, ja yhteisöjä ei otettu mukaan
biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemejä koskevaan
olennaisuuden arviointiin.
Biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemejä ei katsota
olennaiseksi Konecranesin kannalta. Konecranesin
tuotteiden valmistukseen ei tarvita laajoja maa-alueita
eikä niillä ole merkittävää vaikutusta ympäröivän
luonnonympäristön biologiseen monimuotoisuuteen.
Vedenkulutus ei ole merkittävää, koska Konecranesin
valmistusprosesseissa käytetään vettä hyvin vähän tai ei
lainkaan. Yhtiön toiminta ei edellytä kattavia muutoksia
69
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
makean veden tai meriveden käyttöön. Biologista
monimuotoisuutta koskevan riskikartoituksen perusteella
Konecranesin tuotantolaitokset eivät sijaitse biologisen
monimuotoisuuden kannalta herkillä alueilla, kuten Unescon
maailmanperintökohteissa, Ramsar-alueilla tai Unescon
biosfäärialueilla. Tuotantolaitoksista yksi, Konecranesin
Thaimaan tuotantolaitos, on kuitenkin biologisen
monimuotoisuuden kannalta keskeiseksi katsotulla alueella.
Suurimpia uhkia alueen biologiselle monimuotoisuudelle
ovat maatalous, kaupunkien laajentuminen, infrastruktuuri
ja teollisuuden kehitys sekä näihin liittyvät saasteet.
Tuotantolaitos on vakiintuneella teollisuusalueella.
Ympäristöasioiden hallinta Konecranesin omissa
toiminnoissa perustuu ISO 14001 -standardiin. Konecranesin
ympäristöasioiden hallintaa koskevissa globaaleissa
HSE-standardeissa asetetaan vähimmäisvaatimukset
ja vakioidaan työskentelytavat määrittämällä kaikkien
toimintojen yhteiset säännöt. Standardeissa asetetaan
energianhallinnan sekä kemikaalien käsittelyn ja jätehuollon
osalta ympäristöasioiden hallinnalle vähimmäistaso.
Käytössä on selkeät ohjeet, joilla varmistetaan, että
jäännösjäte ja vaarallinen jäte hävitetään paikallisten
vaatimusten mukaisesti luvan saaneiden jätteenkäsittely-
yritysten avulla. Jätetietoja, myös käsittelymenetelmästä,
seurataan neljännesvuosittain. Ympäristöpoikkeamat
ja lähellä piti -tapaukset raportoidaan globaalin HSE-
raportointijärjestelmän kautta. Tapausten perimmäiset syyt
tutkitaan ja tutkimusten perusteella ryhdytään korjaaviin
toimiin. Konecranes kerää ja arvioi tuotantolaitostensa
vedenkulutustietoja neljännesvuosittain. Biologista
monimuotoisuutta koskevien lieventämistoimenpiteiden
täytäntöönpanon tarpeellisuudesta ei ole tehty päätöstä.
E5 Resurssien käyttö ja kiertotalous
Resurssien sisäänvirtauksiin, resurssien ulosvirtauksiin ja
jätteeseen liittyviä vaikutuksia, riskejä ja mahdollisuuksia
tunnistettiin yhdessä ilmastoarvioinnin kanssa. Konecranes
käytti kiertävyysarvioinnissa useita tietolähteitä, kuten
materiaalien jakautumista tuotetasolla koskevia tietoja,
jotka saadaan ympäristötuoteselosteista, tuotteiden
elinkaariarviointeja sekä tietoja sen omasta resurssien
käytöstä, kuten vedenkulutuksesta, ja tietoa syntyneestä
jätteestä. Teräsraaka-ainetta arvioitiin muita huolellisemmin,
koska teräs on määrällisesti hallitseva materiaali tuotetasolla.
Resurssien ulosvirtauksen kannalta tuotteiden elinkaari ja
korjattavuus sekä materiaalien kierrätettävyys on tunnistettu
olennaiseksi aiheeksi. Resurssien sisäänvirtausta ja jätettä ei
tunnistettu Konecranesin kannalta olennaisiksi. Konecranesin
laitteet sisältävät pääasiassa terästä ja muita metalleja, jotka
ovat kierrätettävissä. Näin asiakkaat voivat kierrättää ne
elinkaaren loppuvaiheessa. Huollettavuus ja korjattavuus
ovat Konecranesin huoltotoiminnassa tärkeitä. Arvioinnissa ei
ole kuultu vaikutusten kohteena olevia yhteisöjä.
Kuvaus liiketoiminnan harjoittamiseen liittyvien olennaisten
vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistamis- ja
arviointiprosesseista
Kuvatessaan yleistä prosessia kohdassa Yleiset tiedot:
IRO-1 Kuvaus olennaisten vaikutusten, riskien ja
mahdollisuuksien tunnistamis- ja arviointiprosessista
Konecranes on ottanut huomioon yhteyden liiketoiminnan
harjoittamiseen.
70
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Toimintaperiaatteen kuvaus Toimintaperiaatteen soveltamisala
Kolmansien osapuolten standardit
tai aloitteet, joita yritys sitoutuu
noudattamaan toimintaperiaatteen
toteuttamisen yhteydessä
Kuvaus siitä, miten keskeisten
sidosryhmien edut on otettu
huomioon toimintaperiaatetta
laadittaessa
Eettiset toimintaperiaatteet
Asetetaan eettistä ja vaatimustenmukaista käyttäytymistä koskevat
perusodotukset. Niissä esitetään yhtiön sitoutuminen vastuulliseen
toimintaan asiakkaita, liikekumppaneita, toimittajia, alihankkijoita,
henkilöstöä, yhteiskuntaa ja rahoitusmarkkinoita kohtaan kaikissa maissa,
joissa Konecranes toimii.
Sovelletaan kaikkiin Konecranesin
yhteisöihin ja henkilöstöön koko
maailmassa, muun muassa
työsuhteisiin työntekijöihin, päälliköihin,
toimihenkilöihin ja johtajiin.
Todetaan sitoutuminen YK:n Global Compact
-aloitteen kymmeneen periaatteeseen, YK:n
yrityksiä ja ihmisoikeuksia koskeviin ohjaaviin
periaatteisiin ja OECD:n monikansallisia yrityksiä
koskeviin suuntaviivoihin.
Laatimisessa on otettu huomioon
eri sisäisten sidosryhmien edut ja
näkemykset.
Ympäristöperiaatteet
Kuvataan sitoutuminen ympäristövaikutusten minimoimiseen
kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisen, kiertotalouden
käytäntöjen ja resurssitehokkuuden avulla. Keskeisiä sitoumuksia
ovat kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen, energiatehokkuuden
parantaminen ja siirtyminen uusiutuvien energialähteiden käyttöön.
Konecranes edistää aktiivisesti ympäristötietoisuutta sidosryhmien
keskuudessa, asettaa ympäristövaatimuksia toimitusketjulleen
ja seuraa jatkuvasti ympäristönsuojelun tasoa varmistaakseen
vaatimustenmukaisuuden ja tunnistaakseen ilmastoon liittyviä
mahdollisuuksia.
Vastuu ympäristökysymyksistä ulottuu
koko Konecranesiin.
Sitoutetaan yhtiö 1,5 asteen tavoitteisiin, jotka on
vahvistettu Science Based Targets -aloitteessa
vahvistetuilla tieteeseen perustuvilla lyhyen
aikavälin tavoitteilla. Periaatteisiin sisältyvät
myös keskeiset kolmansien osapuolten
standardit ja aloitteet, kuten Pariisin sopimus,
ISO 14001, kasvihuonekaasupöytäkirja (GHG
Protocol) sekä paikallisten ja kansainvälisten
ympäristösäännösten noudattaminen.
Laatimisessa on otettu huomioon
eri sisäisten sidosryhmien edut ja
näkemykset.
Toimittajan eettiset toimintaperiaatteet
Kuvataan oikeudelliset ja eettiset vähimmäisvaatimukset ja periaatteet,
joita Konecranes odottaa toimittajiensa ja alihankkijoidensa noudattavan
ja jotka vastaavat Konecranesin omissa toimintaperiaatteissa asetettuja
vaatimuksia. Nämä periaatteet ovat keskeisiä liikesuhteiden luomisessa
ja ylläpitämisessä. Toimintaperiaatteiden noudattamista valvotaan
esimerkiksi taustatarkastusprosessin ja auditointien avulla.
Sovelletaan kaikkiin toimittajiin
ja alihankkijoihin, joilla on suora
sopimussuhde Konecranesin
kanssa, sekä niiden alihankkijoihin ja
alihankkijoihin, jotka tarjoavat palveluja
tai tuotteita Konecranesin hyväksi. Ne
ulottuvat myös tiettyihin toimittajiin
Konecranesin arvoketjun loppupäässä
(esim. logistiikka).
Yhdenmukaiset monikansallisia yrityksiä
koskevien OECD:n suuntaviivojen ja
YK:n Global Compact -aloitteen kanssa.
Toimintaperiaatteissa edellytetään, että
toimittajat ottavat huomioon ihmisoikeudet
sellaisina kuin ne on määritelty kansainvälisessä
ihmisoikeussopimuksessa ja Kansainvälisen
työjärjestön (ILO) julistuksessa työelämän
perusperiaatteista ja -oikeuksista.
Vuoden 2024 päivityksessä käsitellään
esimerkiksi asiakkaiden ja sijoittajien
odotuksia laillisista, eettisistä ja
kestävistä käytännöistä Konecranesin
toimitusketjussa.
Jakelijan eettiset toimintaperiaatteet
Kuvataan oikeudelliset ja eettiset vähimmäisvaatimukset ja periaatteet,
joita Konecranes odottaa jakelijoidensa noudattavan ja jotka vastaavat
Konecranesin omissa toimintaperiaatteissa asetettuja vaatimuksia. Nämä
periaatteet ovat olennaisia liikesuhteiden luomisessa ja ylläpitämisessä.
Koskevat kaikkia Konecranes-
konsernin virallisina jakelijoina toimivia
liikekumppaneita.
Yhdenmukaiset monikansallisia yrityksiä
koskevien OECD:n suuntaviivojen ja
YK:n Global Compact -aloitteen kanssa.
Toimintaperiaatteissa edellytetään, että
jakelijat ottavat huomioon ihmisoikeudet
sellaisina kuin ne on määritelty kansainvälisessä
ihmisoikeussopimuksessa ja Kansainvälisen
työjärjestön (ILO) julistuksessa työelämän
perusperiaatteista ja -oikeuksista.
Laatimisessa on otettu huomioon
eri sisäisten sidosryhmien edut ja
näkemykset.
MDR-P
Olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien hallitsemiseksi käyttöön otetut toimintaperiaatteet
71
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Toimintaperiaatteen kuvaus Toimintaperiaatteen soveltamisala
Kolmansien osapuolten standardit
tai aloitteet, joita yritys sitoutuu
noudattamaan toimintaperiaatteen
toteuttamisen yhteydessä
Kuvaus siitä, miten keskeisten
sidosryhmien edut on otettu
huomioon toimintaperiaatetta
laadittaessa
Ihmisoikeuksia koskevat toimintaperiaatteet
Sitoutetaan Konecranes kunnioittamaan ja tukemaan ihmisoikeuksia
kaikissa toiminnoissaan ja liikesuhteissaan ja kannustetaan kaikkia
sen liikekumppaneita kunnioittamaan ihmisoikeuksia. Tähän sisältyy
sitoutuminen riskiperusteiseen due diligence -tarkastukseen ja
tehokkaiden epäkohdista ilmoittamista koskevien mekanismien
ylläpitämiseen. Konecranes on myös yhteydessä sidosryhmiin, joita asia
koskee, ja pyrkii korjaamaan tilanteen. Toimintaperiaatteissa käsitellään
keskeisiä vaikutuksia, kuten terveyttä ja turvallisuutta sekä osallisuutta ja
monimuotoisuutta. Toimintaperiaatteita seurataan omissa toiminnoissa
ja arvoketjussa esimerkiksi kyselyjen ja auditointien avulla.
Koskevat kaikkia Konecranesin yhteisöjä
ja työntekijöitä. Kaikkien ihmisoikeuksia
kunnioitetaan myös liikesuhteissa. Lisäksi
Konecranes tekee liikekumppaniensa
kanssa työtä kunnioittaen kansainvä-
lisesti tunnustettuja ihmisoikeuksia
liiketoimissaan ja liikesuhteissaan ja
kannustaa liikekumppaneitaan tekemään
samoin.
Sitouttavat yhtiön toimimaan kansainvälisesti
tunnustettujen ihmisoikeusnormien
mukaisesti, mukaan lukien kansainvälinen
ihmisoikeussopimus, ILO:n julistus, YK:n yrityksiä
ja ihmisoikeuksia koskevat ohjaavat periaatteet
ja YK:n Global Compact -aloitteen kymmenen
periaatetta.
Monet sidosryhmät, kuten asiakkaat,
sijoittajat ja työntekijät, odottavat, että
yhtiöllä on kansainvälisesti tunnustettujen
ihmisoikeusnormien mukaiset
toimintaperiaatteet.
Terveys- ja turvallisuuskäytäntö
Asetetaan turvallisuus etusijalle ja pyritään siihen, että ”kaikki pääsevät
joka päivä kotiin turvallisesti”. Kuvataan seitsemän terveys- ja
turvallisuussitoumusta, muun muassa nollatoleranssi vaarallisia toimia
kohtaan, sekä kuusi toimintatapaa saavuttaa nämä sitoumukset, joita
valvotaan yhtiön terveys- ja turvallisuusjohtamisjärjestelmän avulla.
Koskee kaikkia Konecranesin
työsuhteisia työntekijöitä ja osittain myös
muita kuin työsuhteisia työntekijöitä.
Yhdenmukainen YK:n kestävän kehityksen
tavoitteiden 3 ja 8 kanssa.
Konecranes tiedostaa, että monet
sidosryhmät pitävät työterveyden ja
-turvallisuuden hallintaa olennaisena
kysymyksenä ja odottavat, että
yhtiöllä on käytössään asianmukaiset
toimintaperiaatteet.
Osallisuutta ja monimuotoisuutta koskeva käytäntö
Tavoitteena on edistää monipuolista ja osallistavaa työympäristöä,
jossa työntekijät tuntevat, että heihin luotetaan, jossa he tuntevat
olonsa turvalliseksi ja jossa heillä on yhtäläiset mahdollisuudet
menestyä. Seurantaan kuuluvat henkilöstökyselyt (osallisuusindeksi),
maakohtaisten innovointi- ja kehitystavoitteiden seuranta ja työvoiman
monimuotoisuuden kehityssuuntausten analysointi (esim. sukupuoli ja
kansallisuus).
Koskee kaikkia Konecranesin
työsuhteisia työntekijöitä ja osittain myös
muita kuin työsuhteisia työntekijöitä.
Tukee YK:n kestävän kehityksen tavoitteita
eriarvoisuuden vähentämisestä ja sukupuolten
tasa-arvon edistämisestä ja sisältää Euroopan
komission monimuotoisuussitoumusten
allekirjoittamisen tietyissä Euroopan maissa.
Konecranes tiedostaa, että monet
sidosryhmät pitävät osallisuutta ja
monimuotoisuutta olennaisina asioina ja
odottavat, että yhtiöllä on asiaa koskevat
toimintaperiaatteet.
Osaajien hankintaa ja rekrytointia koskevat toimintaperiaatteet
Tavoitteena on varmistaa monipuolisten osaajien saaminen
rekrytointikäytännöillä, joita seurataan ottamalla huomioon uusien
työntekijöiden sukupuolen ja kansallisuuden moninaisuus.
Koskevat kaikkia Konecranesin
työsuhteisia työntekijöitä ja henkilöitä,
jotka osallistuvat Konecranesin
rekrytointiprosessiin.
Periaatteet perustuvat esim. oikeudenmukaisen
työn puiteperiaatteisiin sekä osallisuutta ja
monimuotoisuutta koskevaan käytäntöön.
Kehitetty niin sisäisten kuin ulkoisten
sidosryhmien näkemysten ja
etujen huomioon ottamiseksi, jotta
Konecranesin rekrytointiperiaatteet
ja -prosessit olisivat laadukkaita,
oikeudenmukaisia ja tasa-arvoisia.
Laatua koskeva käytäntö
Kuvataan yhtiön tarkoitus, tavoitteet ja keskeiset sitoumukset
laadun näkökulmasta. Keskeisenä tavoitteena on pyrkiä siihen,
että turvallisuuteen liittyviä tapauksia ei ole, ehkäistä kaikenlaiset
vaatimustenvastaisuudet ja parantaa asiakastyytyväisyyttä. Käytännössä
on myös tietoa siitä, millä tavoin yhtiö pyrkii jatkuvaan ja järjestelmälliseen
parantamiseen.
Koskee koko arvoketjua, myös sen alku-
ja loppupään toimintoja, Konecranesin
omien toimintojen lisäksi.
Yhdenmukainen YK:n kestävän kehityksen
tavoitteiden 3, 8 ja 9 kanssa.
Laatimisessa otetaan huomioon
laadukkaita ja turvallisia tuotteita
odottavien keskeisten sidosryhmien,
kuten asiakkaiden, sijoittajien ja
työntekijöiden, edut. Näitä näkökohtia
ovat muun muassa riskiympäristö,
sääntely ja markkinoiden odotukset.
72
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Toimintaperiaatteen kuvaus Toimintaperiaatteen soveltamisala
Kolmansien osapuolten standardit
tai aloitteet, joita yritys sitoutuu
noudattamaan toimintaperiaatteen
toteuttamisen yhteydessä
Kuvaus siitä, miten keskeisten
sidosryhmien edut on otettu
huomioon toimintaperiaatetta
laadittaessa
Tietoturvapolitiikka
Puututaan tietoturvauhkiin ja -riskeihin, jotta voidaan varmistaa
Konecranesin tuotteiden ja liiketoiminnan turvallisuus. Tietoturva
määritellään prosesseiksi ja käytännöiksi, joilla voidaan
varmistaa Konecranesin tietojen ja datan, tuotantolaitosten
ja liiketoimintaprosessien luottamuksellisuus, eheys ja
käytettävyys. Keskeisenä tavoitteena on toimittaa turvallisia
materiaalinkäsittelyratkaisuja, parantaa kyberuhkiin varautumista
ja yrityksen resilienssiä sekä lisätä ihmisten mahdollisuuksia tehdä
päätöksiä, joissa otetaan kyberturvallisuus huomioon.
Koskee koko arvoketjua, myös sen alku-
ja loppupään toimintoja, Konecranesin
omien toimintojen lisäksi.
Sitoudutaan tietoturvan hallintaan ISO 27001
-standardin parhaiden käytäntöjen mukaisesti.
Laatimisessa otetaan huomioon
laadukkaita ja turvallisia tuotteita
odottavien keskeisten sidosryhmien,
kuten asiakkaiden, sijoittajien ja
työntekijöiden, edut. Näitä näkökohtia
ovat muun muassa riskiympäristö,
sääntely ja markkinoiden odotukset.
Toimittajan tuntemista koskevat toimintaperiaatteet
Varmistetaan, että toimittajat ja alihankkijat, joiden kanssa yhtiö
tekee yhteistyötä, täyttävät Konecranesin toimittajan eettisissä
toimintaperiaatteissa esitetyt vaatimukset, muun muassa
ihmisoikeuksien kunnioittamista, terveyttä ja turvallisuutta,
yksityisyydensuojaa ja ympäristöä koskevat vaatimukset.
Toimintaperiaatteissa vahvistetaan uusien toimittajien ja alihankkijoiden
valintaa ja perehdyttämistä sekä nykyisten toimittajien ja alihankkijoiden
taustatarkastusten uusimista koskevat vaatimukset.
Koskevat kaikkia Konecranesin yhteisöjä
koko maailmassa.
Toimittajan eettisiin toimintaperiaatteisiin
perustuvat periaatteet.
Laatimisessa on otettu huomioon
eri sisäisten sidosryhmien edut ja
näkemykset.
Oikeudenmukaisen työn puiteperiaatteet
Tuetaan työvoimakäytäntöjen jatkuvaa parantamista ja otetaan
huomioon eri toimipaikkojen erilaiset kehitystasot. Asetetaan
vähimmäisvaatimukset ja tavoiteltavat käytännöt, jotka koskevat
muun muassa osallisuutta ja monimuotoisuutta, koulutusta / taitojen
kehittämistä, työaikaa, palkkaa ja yhdistymisvapautta. Seuranta tapahtuu
säännöllisten henkilöstöprosessien, yhteiskuntavastuun arviointien ja
sisäisen tarkastuksen avulla.
Koskevat kaikkia työntekijöitä. Perustuvat kansainvälisesti tunnustettuihin
periaatteisiin ja parhaisiin käytäntöihin, kuten YK:n
Global Compact -aloitteeseen, ILO:n julistukseen
työelämän perusperiaatteista ja -oikeuksista
sekä SA8000-standardiin.
Konecranes tiedostaa, että monet
sidosryhmät, kuten työntekijät ja
asiakkaat, pitävät oikeudenmukaisia
työoloja olennaisena kysymyksenä ja
odottavat, että yhtiöllä on käytössään
asianmukaiset toimintaperiaatteet.
Takuun käsittelyä koskevat toimintaperiaatteet
Kuvataan vastuualueet, periaatteet ja ohjeet takuutapausten
asiakasilmoituksia varten tai viallisten toimitusten korjaamisessa.
Konecranesilla on erityiset prosessit erityyppisiä loppukäyttäjien
terveyteen ja turvallisuuteen vaikuttavia tapauksia varten, muun muassa
tuoteturvallisuuden hallintaprosessi (AIR) ja laaduntarkastusohjeet (FQI).
Koskevat arvoketjun loppupäätä. Yhdenmukainen YK:n kestävän kehityksen
tavoitteiden 3, 8 ja 9 kanssa.
Laatimisessa otetaan huomioon
laadukkaita, turvallisia ja varmoja
tuotteita odottavien keskeisten
sidosryhmien, kuten asiakkaiden,
sijoittajien ja työntekijöiden, edut.
Näitä näkökohtia ovat muun muassa
riskiympäristö, sääntely ja markkinoiden
odotukset.
Korruption vastainen käytäntö
Kuvataan ohjeet, prosessit ja valvontatoimet korruption riskien
ehkäisemiseksi, havaitsemiseksi ja käsittelemiseksi. Tärkeimpiä piirteitä
ovat esimerkiksi yksityiskohtaiset ohjeet lahjoista ja vieraanvaraisuudesta
(muun muassa rahamääräiset rajat ja hyväksynnät) sekä arviointiprosessi
myyntiedustajia varten.
Koskevat kaikkia työntekijöitä. Yhdenmukaiset Yhdistyneiden kansakuntien
korruption vastaisen yleissopimuksen kanssa.
Laatimisessa otetaan huomioon
lainmukaista ja eettistä toimintaa
odottavien keskeisten sidosryhmien,
kuten asiakkaiden, sijoittajien ja
työntekijöiden, edut. Näitä näkökohtia
ovat muun muassa riskiympäristö,
sääntely ja markkinoiden odotukset.
73
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Hallitus on hyväksynyt eettiset toimintaperiaatteet ja
korruption vastaisen käytännön. Johtotason Compliance
& Ethics -komitea määrittelee täytäntöönpano-ohjeet,
ja Konecranesin johtoryhmän jäsenet, jotka raportoivat
toimitusjohtajalle, ovat vastuussa täytäntöönpanosta.
Johtoryhmä on hyväksynyt ympäristöperiaatteet,
ihmisoikeuksia koskevat toimintaperiaatteet, työterveys- ja
työturvallisuuskäytännön, osallisuutta ja monimuotoisuutta
koskevan käytännön, laatua koskevan käytännön,
tietoturvapolitiikan, toimittajan eettiset toimintaperiaatteet
ja jakelijan eettiset toimintaperiaatteet, ja ne pannaan
täytäntöön asiaankuuluvilla liiketoiminta-alueilla ja
toiminnoissa. Johtoryhmän jäsenet ovat vastuussa niiden
täytäntöönpanosta. Toimitusjohtaja allekirjoittaa nämä
toimintaperiaatteet, lukuun ottamatta toimittajan ja
jakelijan eettisiä toimintaperiaatteita. Johtoryhmä on
hyväksynyt osaajien hankintaa ja rekrytointia koskevat
toimintaperiaatteet ja toimittajan tuntemista koskevat
periaatteet, ja Konecranesin kestävyysneuvosto on
hyväksynyt oikeudenmukaisen työn puiteperiaatteet. Ne
pannaan täytäntöön asianomaisilla liiketoiminta-alueilla
ja toiminnoissa. Jatkuvasta parantamisesta vastaava
varatoimitusjohtaja on hyväksynyt takuun käsittelyä koskevat
toimintaperiaatteet, ja jatkuvan parantamisen tiimi panee ne
täytäntöön.
Yhtiön verkkosivustolla julkisesti saatavilla olevia toiminta-
periaatteita ovat eettiset toimintaperiaatteet (35 kielellä),
ympäristöperiaatteet, toimittajan eettiset toimintaperi-
aatteet (24 kielellä), jakelijan eettiset toimintaperiaatteet (5
kielellä), ihmisoikeuksia koskevat toimintaperiaatteet, työ-
terveys- ja työturvallisuuskäytäntö, osallisuutta ja monimuo-
toisuutta koskeva käytäntö ja laatua koskeva käytäntö. Näitä
toimintaperiaatteita tuetaan myös koulutuksella ja/tai valis-
tuskampanjoilla. Toimittajan eettisistä toimintaperiaatteista
tiedotetaan toimittajille erikseen, kun uusi versio otetaan
käyttöön. Toimittajan eettisten toimintaperiaatteiden nou-
dattaminen on vakiolauseke hankintasopimuksissa, ja toimit-
tajilta voidaan vaatia erillistä sopimusperusteista sitoumusta,
jos se määritellään pakolliseksi. Jakelijoiden sopimuksiin
sisältyy sitoutuminen jakelijan eettisiin toimintaperiaattei-
siin. Seuraavat toimintaperiaatteet ovat kaikkien sopimus-
suhteisten työntekijöiden saatavilla intranetissä: Osaajien
hankintaa ja rekrytointia koskevat toimintaperiaatteet, tieto-
turvapolitiikka, toimittajan tuntemista koskevat periaatteet,
oikeudenmukaisen työn puiteperiaatteet, takuun käsit-
telyä koskevat toimintaperiaatteet ja korruption vastainen
käytäntö (35 kielellä). Näitä toimintaperiaatteita tuetaan
koulutus- ja valistuskampanjoilla. Korruptioon liittyvät aiheet
sisällytetään eettisiin toimintaperiaatteisiin liittyvään koulu-
tukseen, ja niitä täydennetään johto- ja hallintohenkilöstölle
suunnatulla erityisellä korruption vastaisella koulutuksella.
2. YMPÄRISTÖTIEDOT
Asetuksen (EU) 2020/852
(luokitusjärjestelmäasetus) 8 artiklan
mukaiset tiedot
Konecranesilla on toimintoja, jotka ovat ympäristön kan-
nalta kestäviä EU:n luokitusjärjestelmäasetuksen mukaisesti
(Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/852).
Konecranesilla on laitemyyntiin liittyviä toimintoja, jotka
kuuluvat teknisen arviointikriteerin 3.6. Muiden vähähiilisten
teknologioiden valmistus soveltamisalaan (delegoitu asetus
(EU) 2021/2139). Luokitusjärjestelmäasetuksen 16 artiklan
mukaisesti nämä toiminnot edistävät merkittävästi ilmaston-
muutoksen hillintää. Lisäksi Konecranesin kunnossapito- ja
korjaustoimet Teollisuuslaitteet- ja Satamaratkaisut-
liiketoiminta-alueilla edistävät merkittävästi kiertotaloutta
delegoidun asetuksen (EU) 2023/3851 C (2023) mukaisesti.
Ne kuvataan teknisessä arviointikriteerissä 5.1. Korjaus,
kunnostaminen ja uudelleenvalmistus. Konecranesin
varaosaliiketoimet Teollisuuslaitteet- ja Satamaratkaisut-
liiketoiminta-alueilla ovat luokitusjärjestelmäkelpoisia, koska
ne tukevat siirtymää kiertotalouteen teknisen arviointi-
kriteerin 5.2. Varaosien myynti mukaisesti.
Laatimisperiaatteet, arviointiprosessi ja muutokset
raportoinnissa
Liikevaihdon luokitusjärjestelmäkelpoisuus ja luokitusjärjes-
telmän mukaisuus arvioitiin tuote- ja ratkaisutasolla, ja siinä
otettiin huomioon vain myynti ulkoisille asiakkaille konserni-
tasolla. Pääomamenojen ja toimintamenojen luokitusjärjes-
telmäkelpoisuus ja luokitusjärjestelmän mukaisuus arvioitiin
konsernitasolla. Konecranes välttää kaksinkertaisen laskennan
erottamalla selkeästi laitteisiin ja kunnossapitotoimintaan
liittyvät toiminnot sekä taloudellisen raportoinnin selkeällä
rakenteella, jolla varmistetaan, että liiketoimintayksiköt ja
kustannustekijät ovat erillisiä kunkin toiminnon osalta. Laite- ja
palvelutarjooman arviointiin toiminnan teknisten arviointi-
kriteerien 3.6., 5.1. ja 5.2. perusteella kuului luokitusjärjestel-
mäkelpoisten ja luokitusjärjestelmän mukaisten toimintojen
tunnistaminen ja merkittävän edistämisen ja ”Ei merkittävää
haittaa” -kriteerien arviointi kunkin liiketoiminnan kannalta
jäljellä olevien viiden ympäristötavoitteen osalta sekä vähim-
mäistason suojatoimien arviointi konsernitasolla. Vuoden
2025 raportoinnissa on käytetty Euroopan komission EU:n
luokitusjärjestelmästä antamien delegoitujen säädösten tiet-
tyjen säädösten tulkintaa ja täytäntöönpanoa koskevista usein
kysytyistä kysymyksistä julkaistua uusinta luonnosta, joka
on julkaistu 29.11.2024. Vuonna 2025 Konecranes on ottanut
huomioon pilaantumista koskevat päivitetyt ”ei merkittävää
haittaa” -kriteerit ja raportoi keskeiset tunnuslukutaulukot
delegoidun asetuksen (EU) 2026/73 mukaisesti.
Toimintojen 3.6. ja 5.1. osalta ilmoitettua luokitusjärjestelmän
mukaista liikevaihtoa on tarkistettu ja laskentamallia on
päivitetty vuonna 2025. Uudelleenlaskennan myötä edellisen
vuoden luku muuttui toiminnon 3.6. osalta 892 miljoonasta
eurosta 827 miljoonaan euroon ja toiminnon 5.1. osalta 1 099
miljoonasta 1 091 miljoonaan euroon. Luokitusjärjestelmän
mukaiset pääomamenot ja toimintamenot on laskettu
käyttäen luokitusjärjestelmän mukaista liikevaihdon osuutta,
jonka vuoksi edellisen vuoden luvut on laskettu uudelleen.
Lisäksi luokitusjärjestelmän mukaisten pääomamenojen
laskentamenetelmä toimintojen 3.6. ja 5.1. on katselmoitu ja
74
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
päivitetty vuonna 2025. Tämän seurauksena vuoden 2024
luokitusjärjestelmän mukaiset pääomamenot muuttuivat
25,6 miljoonasta eurosta 26,4 miljoonaan euroon, ja
luokitusjärjestelmän mukaiset toimintamenot muuttuivat 13,7
miljoonasta eurosta 12,4 miljoonaan euroon.
Luokitusjärjestelmäkelpoinen ja luokitusjärjestelmän
mukainen liikevaihto
Konecranesin toiminnot ovat luokitusjärjestelmän mukaisia
ilmastonmuutoksen hillintää koskevan tavoitteen perusteella
teknisen arviointikriteerin 3.6. Muiden vähähiilisten teknolo-
gioiden valmistus mukaisesti. Liikevaihtoprosentin laskenta
perustuu invertteriohjatun nostamisen, hyötyjarrutuksen sekä
hybridi- ja täyssähkövaihtoehtojen kaltaisiin vähäpäästöi-
siin teknologioihin (markkinoilla, joilla on dieselvaihtoehtoja).
Nämä ratkaisut ovat vähäpäästöisempiä vaihtoehtoja muihin
käytettävissä oleviin teknologioihin verrattuna. Invertteritek-
nologia ja hyötyjarrutusratkaisut voivat edistää merkittävästi
laitteiden energiatehokkuutta vähentämällä käyttövaiheen hii-
lidioksidipäästöjä 15–45 prosenttia nosturin elinkaaren aikana.
Nämä teknologiat korvaavat nykyistä teknologiaa vähäpääs-
töisillä vaihtoehdoilla nosto- ja liikuttamissovelluksissa kaikilla
asiakastoimialoilla ja etenkin raskaissa sovelluksissa, joissa
käyttövaiheen vaikutus on merkittävä. Dieselkäyttöisiin laittei-
siin verrattuna hybridit vähentävät päästöjä jopa 20 prosenttia
laitteen elinkaaren aikana. Päästöjä voidaan vähentää täyssäh-
kölaitteilla noin 70 prosenttia. Uusiutuvaa sähköä käytettäessä
päästövähennykset ovat suurempia. Näiden laitteiden tavoit-
teena on vähentää kasvihuonekaasupäästöjä merkittävästi
satama- ja terminaaliteollisuudessa. Konecranesin toiminnot
näillä aloilla mahdollistavat ilmastonmuutoksen hillinnän mer-
kittävän edistämisen. Tämä perustuu edustaviin elinkaariarvi-
ointeihin parhaisiin vaihtoehtoisiin teknologioihin verrattuna.
Elinkaaren aikaiset kasvihuonekaasupäästöjen vähennykset
lasketaan ISO-standardien mukaisesti.
Kiertotaloutta koskevassa tavoitteessa Konecranesilla on
teknisiä arviointikriteerejä 5.1. ja 5.2. noudattavia toimia. Näitä
kiertotaloutta merkittävästi edistäviä toimia ovat muun muassa
korjaus-, kunnostus- ja uudelleenvalmistustoimet sekä
varaosien myynti, koska ne pidentävät merkittävästi laitteiden
käyttöikää. Konecranesin modernisointeja ja jälkiasennuksia
sisältävät kunnossapito- ja korjaustoimet ovat luokitusjär-
jestelmän mukaisia teknisen arviointikriteerin 5.1. Korjaus,
kunnostus ja uudelleenvalmistus mukaisesti. Konecranes
sisällyttää jätehuolto-ohjeet toimintaan konsernitasolla ja
tarjoaa jätehuolto-ohjeet Konecranesin kunnossapitotoi-
mintoihin. Tarkoituksena on minimoida jätteen ja pilaantu-
misen aiheuttamat kielteiset terveys- ja ympäristövaikutukset
ja edistää samalla resurssitehokkuutta ja kiertoa kaikissa
kunnossapitotoimissa. Konecranesin varaosien liiketoimin-
ta-alue arvioitiin luokitusjärjestelmäkelpoiseksi mutta ei
luokitusjärjestelmän mukaiseksi teknisen arviointikriteerin 5.2.
Varaosien myynti mukaisesti. Varaosilla pystytään pidentä-
mään laitteiden käyttöikää. Tekniseen arviointikriteeriin 5.2.
kuuluu vaatimuksia siitä, että primaari- ja sekundääripakkaus
valmistetaan vähintään 65-prosenttisesti kierrätysmateriaa-
lista. Paperi- ja pahvipakkauksissa jäljelle jäävällä primaariraa-
ka-aineella on oltava sertifiointi, ja muovipakkauksissa sallitaan
kaiken kaikkiaan vain yhden materiaalin ratkaisut ilman pinnoit-
teita. Konecranes arvioi edelleen pakkausvaatimuksia.
”Ei merkittävää haittaa” -arviointi
”Ei merkittävää haittaa” -arviointi tehtiin yhteistyössä
Konecranesin yksiköiden kanssa. Siinä keskityttiin
Konecranesin tuotantolaitoksiin ja tarjoomaan.
Ilmastonmuutoksen hillintä (kiertotalouden osalta)
Konecranesin korjaus-, kunnostus- ja
uudelleenvalmistustoimiin ei kuulu lämmön/jäähdytyksen
tuotantoa tai niiden ja sähkön yhteistuotantoa, eikä niistä
johdu suoria kasvihuonekaasupäästöjä.
Ilmastonmuutokseen sopeutuminen
Konecranes on tehnyt arvioinnin ilmastoriskeistä ja
-mahdollisuuksista. Yhtiö on keskittynyt neljään globaaliin
viiteskenaarioon:. Kansainvälisen energiajärjestön
(IEA) Net Zero Emissions by 2050, kestävän kehityksen
skenaario (Sustainable Development Scenario, SDS) sekä
hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) IEA SSP5-
8.5- ja SSP2-4.5 -skenaariot. Arvioinnin tulosten perusteella
Konecranes on toteuttanut lieventämistoimenpiteitä,
muun muassa keskittymällä energiatehokkuuden jatkuvaan
parantamiseen sekä huomioimalla fyysiset ilmastovaarat
jatkuvuussuunnittelussa tarpeen mukaan.
Vesivarojen ja merten luonnonvarojen kestävä käyttö
ja suojelu
Konecranesilla on käytössä käytännöt vedenkäytön
hallintaan, kuten ISO 14001 -johtamisjärjestelmä, ja muita
sisäisiä prosesseja ja käytäntöjä. WWF:n Water Risk Filter
-työkalun avulla tehdyn tutkimuksen mukaan Konecranesilla
ei ole tuotantolaitoksia erittäin korkean vesipulan alueilla.
Vain yksi korkean riskin alueella sijaitsevista Konecranesin
tuotantolaitoksista käyttää vettä tuotantoprosesseissaan.
Esimerkiksi Jejurin tuotantolaitoksessa Intiassa on käytössä
vastatoimenpiteitä, kuten tuotantoprosessissa käytetyn
veden suljettu kierto sekä jätevedenpuhdistamo.
Kiertotalouteen siirtyminen (ilmastonmuutoksen
hillinnän osalta)
Konecranesin sitoutuminen kiertotalouteen on integroitu
yhtiön liiketoimintaprosesseihin: hankintaan, tuotekehi-
tykseen ja tuotantoon. Konecranes on ottanut käyttöön
Design for Environment -konseptin, ja yhtiön toimittajan
eettiset toimintaperiaatteet sisältävät jätehuoltoa koskevia
vaatimuksia sekä luettelon rajoitetuista aineista. Omissa
toiminnoissaan yhtiö on ottanut käyttöön jätehuoltoa ja
resurssinhallintaa koskevan maailmanlaajuisen ympäristö-
standardin.
Pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen
Tämän ympäristötavoitteen kriteerit edellyttävät, että siihen
liittyvä liiketoiminta ei johda EU:n kemikaaleja koskevissa ase-
tuksissa ja direktiiveissä lueteltujen kemikaalien tuotantoon,
markkinoille tuontiin tai käyttöön. Konecranes on todennut,
75
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
että sen tuotteisiin kuuluu kaupallisia komponentteja, jotka
sisältävät vähäisessä määrin erityistä huolta aiheuttavia
aineita, kuten lyijyä. Konecranes noudattaa REACH-asetusta.
Yhtiön prosesseilla varmistetaan, että tällaisten aineiden
käyttö minimoidaan ja että komponentit korvataan, jos niitä
on kaupallisesti saatavilla. Konecranesin tuotteita käsitellään
ja käytetään teollisuuslaitoksissa ja/tai niitä käsittelevät ja
käyttävät ammattikäyttäjät. Tuotteissa olevat aineet sisälly-
tetään esineisiin, eikä niiden ole tarkoitus päästä ilmaan.
Biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelu ja
ennallistaminen
Konecranes on tehnyt analyysin tunnistaakseen tuotantolai-
toksia, jotka sijaitsevat luonnon monimuotoisuuden kannalta
herkillä alueilla, kuten Unescon maailmanperintökohteissa,
Ramsar-kohteissa tai Unescon biosfäärialueilla. Analyysin
perusteella Konecranesilla ei ole tuotantolaitoksia näillä alu-
eilla. Yhtiön Thaimaan tuotantolaitos on kuitenkin alueella, jota
pidetään luonnon monimuotoisuuden kannalta keskeisenä
alueena. Suurimpia uhkia alueen biologiselle monimuotoisuu-
delle ovat maatalous, kaupunkien laajentuminen, infrastruk-
tuuri ja teollisuuden kehitys sekä pilaantuminen. Tuotantolaitos
on vakiintuneella teollisuusalueella. Konecranes pyrkii
varmistamaan, että sillä on käytössään tehokas ympäristöjär-
jestelmä, joka sisältää pilaantumisen hallinnan ja jätehuolto-
käytännöt ja kaikki muut tarvittavat varotoimenpiteet.
Vähimmäistason suojatoimet
Vähimmäistason suojatoimia ovat OECD:n monikansallisia
yrityksiä koskevat suuntaviivat, YK:n yrityksiä ja ihmisoikeuksia
koskevat ohjaavat periaatteet, Kansainvälisen työjärjestön
(ILO) julistus työelämän perusperiaatteista ja -oikeuksista
sekä kansainvälinen ihmisoikeussopimus. Vähimmäistason
suojatoimien arvioinnissa käsiteltiin seuraavia sosiaalisia ja
hallinnollisia näkökohtia: ihmisoikeudet, verotus, korruptio
ja lahjonta sekä oikeudenmukainen kilpailu. Siinä arvioitiin
yhtiön toimintaperiaatteita ja prosesseja sekä mahdollisia
olennaisia periaatteiden rikkomuksia tai loukkauksia.
Arvioinnin perusteella yhtiöllä on riittävät vähimmäistason
suojatoimet. Hallinnosta on lisätietoja kohdassa G1
Liiketoiminnan harjoittaminen ja ihmisoikeuksista kohdissa
S1 Oma työvoima, S2 Arvoketjun työntekijät ja S4 Kuluttajat
ja loppukäyttäjät.
Liikevaihto
Liikevaihto lasketaan tuloslaskelman liitetiedossa 5 rapor-
toitujen myyntituottojen (IFRS 15) perusteella. Vuonna 2025
Konecranesin liikevaihto oli 4 188 miljoonaa euroa (nimittäjä)
(2024: 4 227 miljoonaa). Liikevaihdon luokitusjärjestelmän
mukaisuus ja luokitusjärjestelmäkelpoisuus laskettiin tuote-
ja ratkaisutasolla, ja siinä otettiin huomioon vain myynti
ulkoisille asiakkaille konsernitasolla. Toimea 3.6. koskevien luo-
kitusjärjestelmän mukaisten tuotteiden osuus Konecranesin
liikevaihdosta oli 784 miljoonaa euroa (2024: 827) tai 19
prosenttia (2024: 20 prosenttia). Toimea 5.1. koskevan luo-
kitusjärjestelmän mukaisen myynnin osuus Konecranesin
liikevaihdosta oli 1 061 miljoonaa euroa (2024: 1 091 miljoonaa)
tai 25 prosenttia (2024: 26 prosenttia). Myyntimix vaikuttaa
liikevaihdon muutoksiin. Toimea 5.2. koskevien luokitusjär-
jestelmäkelpoisten kunnossapidon ratkaisujen osuus oli 14
prosenttia (2024: 14) liikevaihdosta.
Pääomamenot ja toimintamenot
Pääomamenot ja luokitusjärjestelmäasetuksessa
erityisesti määritetyt toimintamenoluokat raportoidaan
konsernitasolla. Ne tukevat siirtymistä vähähiiliseen talouteen
ja kiertotalouteen sekä omille toiminnoille ja arvoketjulle
asetettujen tieteeseen perustuvien ilmastotavoitteiden
saavuttamista.
Luokitusjärjestelmäraportoinnissa pääomamenot sisältävät
aineettomien ja aineellisten hyödykkeiden lisäykset pääoma-
menoihin kattaen liiketoimintojen yhdistämisestä johtuvat
lisäykset. Pääomamenot olivat vuonna 2025 kokonaisuu-
dessaan 110 miljoonaa euroa (2024: 199 miljoonaa) (katso
tilinpäätöksen liitetiedot 14 ja 15). Konecranes sisällyttää
luokitusjärjestelmän toimen 3.6. mukaisiin pääomamenoihin
investoinnit omiin ja vuokrattuihin tiloihin sekä tuotantolait-
teisiin, jotka liittyvät luokitusjärjestelmän mukaisten laitteiden
valmistukseen. Luokitusjärjestelmän mukaisissa pääoma-
menoissa toimelle 5.1. Konecranes raportoi lisäksi pääoma-
menot ajoneuvoista, joita on käytetty huoltotoiminnassa,
kuten asiakkaiden omaisuuden kunnossapidossa. Luokitusjär-
jestelmän mukaisten investointikustannusten osuus lasketaan
luokitusjärjestelmän mukaisen liikevaihdon osuuden mukaan.
Luokitusjärjestelmän mukaiset pääomamenot olivat koko-
naisuudessaan 28 miljoonaa euroa (2024: 26 miljoonaa) tai 26
prosenttia (2024: 13 prosenttia) kaikista pääomamenoista.
Luokitusjärjestelmäraportoinnissa toimintamenot
olivat kokonaisuudessaan 112 miljoonaa euroa (2024:
91 miljoonaa euroa). Kokonaistoimintamenot sisältävät
suorat pääomittamattomat kustannukset, jotka liittyvät
rakennusten remontointitoimenpiteisiin, ja kunnossapito-
ja korjausmenot, jotka liittyvät omaisuuserien ja laitteiden
huoltoon, T&K-menot ja lyhytaikaiset vuokrat. Näistä
Konecranes luokittelee luokitusjärjestelmän mukaisia laitteita
valmistavien laitosten kunnossapito- ja korjauskustannukset
toimen 3.6. luokitusjärjestelmän mukaisiksi toimintamenoiksi.
Näistä kustannuksista aiheutuvat menot lasketaan sen
mukaan, mikä on luokitusjärjestelmän mukaisen liikevaihdon
osuus. Lisäksi huoltoon liittyvien toimien kunnossapito- ja
korjauskustannukset kuuluvat toimen 5.1. luokitusjärjestelmän
mukaisiin toimintamenoihin. Teknisen arviointikriteerin 5.2.
perusteella luokitusjärjestelmäkelpoiset toimintamenot
viittaavat varaosatoimintojen toimipaikkojen kunnossapito-
ja korjauskustannuksiin.
Luokitusjärjestelmän mukaiset toimintamenot olivat 10
miljoonaa euroa (2024: 12 miljoonaa) tai 9 prosenttia (2024:
14 prosenttia) kaikista toimintamenoista. Varaosiin liittyvän
korjauksen ja kunnossapidon luokitusjärjestelmäkelpoiset
toimintamenot olivat 1 prosenttia (2024: 1) kaikista
toimintamenoista.
76
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Taulukot
Taulukko. Luokitusjärjestelmäkelpoisiin tai luokitusjärjestelmän mukaisiin taloudellisiin toimintoihin liittyviin tuotteisiin tai palveluihin liittyvä osuus
liikevaihdosta, pääomamenoista ja toimintamenoista – vuoden 2025 tiedot (yhteenvetävät keskeiset tulosindikaattorit)
Taulukko. Luokitusjärjestelmäkelpoisiin tai luokitusjärjestelmän mukaisiin taloudellisiin toimintoihin liittyviin tuotteisiin tai palveluihin liittyvä osuus
liikevaihdosta – vuoden 2025 tiedot (toimintojen erittely)
Taloudelliset toiminnot Koodi
Luokitus-
järjestelmäkelpoinen
keskeinen tulos-
indikaattori (luokitus-
järjestelmäkelpoisen
liikevaihdon osuus)
Luokitusjärjestelmän
mukainen keskeinen
tulosindikaattori
(liikevaihdon
rahallinen arvo)
Luokitus-
järjestelmän mukainen
keskeinen tulos-
indikaattori (luokitus-
järjestelmän mukaisen
liikevaihdon osuus)
Ilmaston-
muutoksen
hillintä
Ilmaston-
muutokseen
sopeu-
tuminen Vesi
Kierto-
talous
Ympäristön
pilaan-
tuminen
Biologinen
moni-
muotoisuus
Mahdollistava
toiminto Siirtymätoiminto
Luokitusjärjestelmän
mukainen osuus
luokitusjärjestelmä-
kelpoisesta
toiminnasta
% MEUR % % % % % % % (tapauksen mukaan E) (tapauksen mukaan T) %
Muiden vähähiilisten teknologioiden valmistus CCM 3.6. 19 % 784 19 % 19 % E - 100 %
Korjaus, kunnostaminen ja uudelleenvalmistus CE 5.1. 25 % 1 061 25 % 25 % - - 100 %
Varaosien myynti CE 5.2. 14 % 0 0 % 0 % - - 0 %
Luokitusjärjestelmän mukaisuuden summa
tavoitteen mukaan
19 % 25 %
Yhteenlaskettu keskeinen tulosindikaattori
(Liikevaihto)
58 % 1 846 44 % 19 % 25 % 19 % 0 % 76 %
Keskeinen
tulosindikaattori Yhteensä
Luokitusjärjes-
telmäkelpoisten
toimintojen osuus
Luokitusjärjes-
telmän mukaiset
toiminnot
Luokitusjärjestel-
män mukaisten
toimintojen osuus
Ilmaston-
muutoksen
hillintä
Ilmaston-
muutokseen
sopeu-
tuminen Vesi
Kierto-
talous
Ympäristön
pilaan-
tuminen
Biologinen
moni-
muotoisuus
Mahdollistavien
toimintojen osuus
Siirtymä-
toimintojen osuus
Arvioimatta
jäävät toiminnot,
joita pidetään
ei-olennaisina*
Luokitus-
järjestelmän
mukaiset toiminnot
edeltävällä
tilikaudella 2024
Luokitus-
järjestelmän mu-
kaisten toimintojen
osuus edeltävällä
tilikaudella 2024
MEUR % MEUR % % % % % % % % % % MEUR %
Liikevaihto 4 188 58 % 1 846 44 % 19 % 25 % 19 % 0 % 1 918 45 %
Pääomamenot 110 26 % 28 26 % 7 % 19 % 7 % 0 % 26 13 %
Toimintamenot 112 10 % 10 9 % 8 % 2 % 8 % 0 % 12 14 %
Luokitusjärjestelmän mukaisten toimintojen ympäristötavoite
Luokitusjärjestelmän mukaisten toimintojen erittely
ympäristötavoitteiden mukaan
Tilikausi 2025
Tilikausi 2025
Raportoitu keskeinen tulosindikaattori: Liikevaihto
*Konecranes raportoi kaikki EU-taksonomian mukaisesti arvioidut taloudelliset toiminnot eikä sovella 10 %:n olennaisuusrajaa.
77
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Taloudelliset toiminnot Koodi
Luokitusjärjestelmä-
kelpoinen keskeinen
tulosindikaattori
(luokitusjärjestelmä-
kelpoisten toiminta-
menojen osuus)
Luokitusjärjestelmän
mukainen keskeinen
tulosindikaattori
(toimintamenojen
rahallinen arvo)
Luokitusjärjestelmän
mukainen keskeinen
tulosindikaattori
(luokitusjärjestelmän
mukaisten toiminta-
menojen osuus)
Ilmaston-
muutoksen
hillintä
Ilmaston-
muutokseen
sopeu-
tuminen Vesi
Kierto-
talous
Ympäristön
pilaan-
tuminen
Biologinen
moni-
muotoisuus
Mahdollistava
toiminto Siirtymätoiminto
Luokitusjärjestelmän
mukainen osuus
luokitusjärjestelmä-
kelpoisesta
toiminnasta
% MEUR % % % % % % % (tapauksen mukaan E) (tapauksen mukaan T) %
Muiden vähähiilisten teknologioiden valmistus CCM 3.6. 8 % 8 8 % 8 % E - 100 %
Korjaus, kunnostaminen ja uudelleenvalmistus CE 5.1. 2 % 2 2 % 2 % - - 100 %
Varaosien myynti CE 5.2. 1 % 0 0 % - - 0 %
Luokitusjärjestelmän mukaisuuden summa
tavoitteen mukaan
8 % 2 %
Yhteenlaskettu keskeinen tulosindikaattori
(Toimintamenot)
10 % 10 9 % 8 % 2 % 8 % 0 % 91 %
Luokitusjärjestelmän mukaisten toimintojen ympäristötavoite
Tilikausi 2025
Raportoitu keskeinen tulosindikaattori: Toimintamenot
Taloudelliset toiminnot Koodi
Luokitus-
järjestelmäkelpoinen
keskeinen
tulosindikaattori
(luokitusjärjestelmä-
kelpoisten pääoma-
menojen osuus)
Luokitusjärjestelmän
mukainen keskeinen
tulosindikaattori
(pääomamenojen
rahallinen arvo)
Luokitusjärjestelmän
mukainen keskeinen
tulosindikaattori
(luokitusjärjestelmän
mukaisten pääoma-
menojen osuus)
Ilmaston-
muutoksen
hillintä
Ilmaston-
muutokseen
sopeu-
tuminen Vesi
Kierto-
talous
Ympäristön
pilaan-
tuminen
Biologinen
moni-
muotoisuus
Mahdollistava
toiminto Siirtymätoiminto
Luokitusjärjestelmän
mukainen osuus
luokitusjärjestelmä-
kelpoisesta
toiminnasta
% MEUR % % % % % % % (tapauksen mukaan E) (tapauksen mukaan T) %
Muiden vähähiilisten teknologioiden valmistus CCM 3.6. 7 % 8 7 % 7 % E - 100 %
Korjaus, kunnostaminen ja uudelleenvalmistus CE 5.1. 19 % 20 19 % 19 % - - 100 %
Luokitusjärjestelmän mukaisuuden summa
tavoitteen mukaan
7 % 19 %
Yhteenlaskettu keskeinen tulosindikaattori
(Pääomamenot)
26 % 28 26 % 7 % 19 % 7 % 0 % 100 %
Luokitusjärjestelmän mukaisten toimintojen ympäristötavoite
Tilikausi 2025
Raportoitu keskeinen tulosindikaattori: Pääomamenot
Taulukko. Luokitusjärjestelmäkelpoisiin tai luokitusjärjestelmän mukaisiin taloudellisiin toimintoihin liittyviin tuotteisiin tai palveluihin liittyvä osuus
pääomamenoista – vuoden 2025 tiedot (toimintojen erittely)
Taulukko. Luokitusjärjestelmäkelpoisiin tai luokitusjärjestelmän mukaisiin taloudellisiin toimintoihin liittyviin tuotteisiin tai palveluihin liittyvä osuus
toimintamenoista – vuoden 2025 tiedot (toimintojen erittely)
78
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
E1
Ilmastonmuutos
E1-1
Ilmastonmuutoksen hillintää koskeva
siirtymäsuunnitelma
Konecranesin ilmastonmuutoksen hillintää koskevaa siirtymä-
suunnitelmaa tuetaan tieteeseen perustuvilla lyhyen aikavälin
tavoitteilla, jotka ovat yhdenmukaisia 1,5 asteen tavoitteen
kanssa ja jotka Science Based Targets -aloite (SBTi) on hyväk-
synyt. Konecranes on myös sitoutunut asettamaan pitkän aika-
välin päästövähennystavoitteet SBTi:n tieteeseen perustuvan
nettonollatavoitteen ohjeistuksen mukaisesti. Konecranes on
laatinut ilmastonmuutoksen hillintää varten siirtymäsuunni-
telman. Se on myös sitoutunut tukemaan asiakkaitaan kasvihuo-
nekaasupäästöjen vähentämisessä niiden toiminnoissa.
Koska Konecranes saavutti tieteeseen perustuvan tavoitteen
scope 1- ja scope 2 -päästöjen puolittamisesta kahdeksan vuotta
etuajassa vuonna 2022, yhtiö on nostanut tavoitetasoaan ja pyrkii
vähentämään päästöjä 60 prosenttia vuoteen 2030 mennessä
perusvuodesta 2019. SBTi hyväksyi tämän päivitetyn tieteeseen
perustuvan tavoitteen vuonna 2025. Lisäksi Konecranesin tavoit-
teena on hiilineutraalius valmistustoiminnoissa vuoteen 2030
mennessä, mikä on SBTi:n ohjeistusta tiukempi tavoite.
Konecranesin ilmastovaikutuksesta 99 prosenttia tulee
arvoketjusta, jossa myytyjen tuotteiden käytön vaikutus on
suurin. Sen jälkeen tulevat tavaroiden ja palvelujen ostot, joista
teräkseen liittyvien ostojen vaikutus on suurin. Lyhyellä aikavälillä
Konecranes pyrkii vuoteen 2030 mennessä vähentämään
scope 3 -päästöjä myytyjen tuotteiden käytön ja teräsraaka-
aineen hankintoihin liittyvien päästöjen osalta 50 prosenttia
vuoden 2019 lähtötasosta.
Konecranesin siirtymäsuunnitelmassa keskitytään markkinoilla
odotettuihin muutoksiin ja tekijöihin, jotka ohjaavat yhtiön
omia päätöksiä.
Markkinoilla odotetut muutokset perustuvat kasvihuone-
kaasupäästöjen vähentämiseen seuraavilla aloilla:
1) Asiakkaiden toimialat. Suurin osa Konecranesin
arvoketjun päästöistä syntyy myytyjen tuotteiden
käytöstä Satamaratkaisut-liiketoiminta-alueen
asiakkailla ympäri maailmaa. Satamien ja terminaalien
sähköistämisen jatkaminen ja näiden asiakkaiden
kasvava kysyntä täysin sähköisille satamalaitteille on
edellytys sille, että ilmastovaikutuksia onnistutaan
vähentämään arvoketjun loppupäässä. Sääntely-
ympäristön katsotaan tukevan tätä muutosta.
2) Terästeollisuus. Koska nykyinen teräksen
tuotantoprosessi on hiili-intensiivinen, terästeollisuuteen
kohdistuu merkittäviä paineita vähentää päästöjä.
Vähäpäästöisen teräksen lisääntynyt saatavuus on
välttämätöntä ilmastovaikutusten vähentämiseksi
arvoketjun alkupäässä. Sääntely-ympäristön odotetaan
kannustavan terästeollisuuden vihreää muutosta
erityisesti Euroopassa.
3) Energiamarkkinat. Energiamarkkinoita koskevien
raporttien mukaan uusiutuvan energian osuus kasvaa
entisestään, mikä tukee päästövähennyksiä omissa
toiminnoissa ja arvoketjussa.
Yhtiön omia päätöksiä ohjaavat tekijät:
1) Sähköistetty tarjooma. Konecranesin Teollisuuslaitteet-
liiketoiminta-alueen tarjooma on täysin sähköistetty
tai manuaalinen. Satamaratkaisuissa täyssähkö ja
hybridituotteiden tarjooma on jatkuvasti kasvanut
niin, että trukkiliiketoiminnan viimeiset jäljellä olevat
dieselkäyttöisten tuotelinjojen sähköiset versiot tulevat
saataville vuoden 2026 loppuun mennessä. Sähköisen
tarjooman jatkokehittämisellä pyritään varmistamaan,
että sähköiset vaihtoehdot ovat houkuttelevia
asiakkaille.
2) Vähäpäästöinen teräs. Konecranes haastaa
terästoimittajansa asettamaan kunnianhimoisia
ilmastotavoitteita ja siirtymään vähäpäästöiseen
terästuotantoon. Teräksenvalmistajien kanssa on tehtävä
yhteistyötä, jotta Konecranesin arvoketjun alkupään
päästöjä voidaan vähentää. Konecranes sitoutuu
hankkimaan vähäpäästöistä terästä jossain määrin.
3) Ekologinen suunnittelu ja kiertotalous. Konecranes
huomioi ympäristöasiat tuotevalikoimansa hallinnassa,
muun muassa uusilla liiketoimintainnovaatioilla ja
tuotesuunnittelulla. Tuotesuunnitteluprosessissa
noudatetaan Konecranesin Design for Environment
-periaatteita, joilla varmistetaan tuotteiden
ympäristötehokkuuden jatkuva parantaminen
materiaalivalinnoista tuotteen energiatehokkuuteen,
kestävyyteen ja huollettavuuteen. Konecranes
on sitoutunut kiertotalouteen parantamalla
resurssitehokkuutta, pidentämällä tuotteiden
käyttöikää, poistamalla jätettä ja pyrkimällä sulkemaan
materiaalien kierron.
4) Omien toimintojen kasvihuonekaasupäästöjen
vähentäminen. Ajoneuvokannan osalta keskitytään
sähköistämiseen ja ajoneuvojen pienentämiseen
sekä tehokkaaseen työsuunnitteluun. Valmistuksessa
Konecranes investoi edelleen energiatehokkuuteen ja
pyrkii lisäämään uusiutuvan sähkön osuutta. Tavoitteena
on saada aikaan mahdollisimman merkittäviä
päästövähennyksiä. Hiilineutraalia valmistusta koskevan
tavoitteen saavuttamiseksi jäljellä olevat väistämättömät
päästöt kompensoidaan vuonna 2030.
Konecranesin kasvihuonekaasujen päästövähennystavoit-
teet ovat ilmaston lämpenemisen rajoittamista alle 1,5 asteen
koskevan Pariisin sopimuksen tavoitteen mukaisia, ja SBTi
vahvisti ne vuonna 2022 ja vuonna 2025.
Määritetyt kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisen keinot
ja suunnitellut keskeiset toimet, muun muassa muutokset
tuote- ja palveluvalikoimaan ja uusien teknologioiden
käyttöönotto Konecranesin omissa toiminnoissa tai
arvoketjun alku- ja/tai loppupäässä, selitetään kohdassa
E1-4 Ilmastonmuutoksen hillintään ja siihen sopeutumiseen
liittyvät tavoitteet.
79
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Konecranesin investoinnit ja rahoitus, joilla tuetaan siirtymä-
suunnitelman täytäntöönpanoa luokitusjärjestelmän
mukaisten pääoma- ja toimintamenojen keskeisten
tulosindikaattorien osalta:
Luokitusjärjestelmän mukaiset pääomamenot: Konecranes
on investoinut ilmastonmuutoksen hillintätoimiin. EU:n
luokitusjärjestelmäasetuksen 2020/852 kriteerien mukaisesti
Konecranes investoi 8 miljoonaa euroa valmistustoimintoihin,
jotka lukeutuvat luokitusjärjestelmän mukaisiin toimintoihin
ilmastonmuutoksen hillinnän tavoitteessa. Tähän kuuluvat
esimerkiksi sellaisten uusien koneiden hankinnat, joita tarvitaan
luokitusjärjestelmän mukaisten tuotteiden valmistukseen.
Luokitusjärjestelmän mukaiset toimintamenot:
Konecranesin kunnossapito- ja korjauskustannukset olivat
8 miljoonaa euroa. Niillä tuetaan yhtiön luokitusjärjestelmän
mukaisten laitteiden valmistusta ilmastonmuutoksen hillinnän
tavoitteessa.
EU:n luokitusjärjestelmän mukaisten pääomamenojen,
toimintamenojen ja liikevaihdon osuuden odotetaan pysyvän
ennallaan tai kasvavan hieman keskipitkällä aikavälillä.
Konecranes keskittyy muuntamaan tuotevalikoimaa
vähähiilisen tarjooman suuntaan, mikä auttaa ohjaamaan
liikevaihtoa yhdenmukaiseksi ilmastonmuutoksen hillintää
koskevan ympäristötavoitteen taloudellista toimintaa
koskevan toimen 3.6 kanssa. Yhtiö pyrkii myös kasvattamaan
palveluja koskevaa liiketoimintaa, mikä tuo kasvua
kiertotaloustavoitteen mukaisessa toimessa 5.1.
EU:n luokitusjärjestelmän keskeisistä tulosmittareista
on lisätietoa asiaankuuluvissa EU:n luokitusjärjestelmää
koskevissa tiedoissa.
Mahdolliset kasvihuonekaasupäästöjen lukkiutumat
johtuvat dieselkäyttöisten laitteiden käytöstä Konecranesin
asiakkailla. Jos asiakkaan toimialalla ei nopeuteta
ilmastotoimia eikä suosita sähköistämistä, dieselkäyttöisten
laitteiden käytön jatkuminen voi haitata huomattavasti sekä
niiden ilmastoa koskevia muutostoimia että Konecranesin
kykyä täyttää omat päästövähennystavoitteensa.
Konecranesia ei ole suljettu EU:n Pariisin sopimuksen
mukaisten vertailuarvojen ulkopuolelle.
Strategian yhdenmukaistamista ja taloudellista suunnittelua
varten ilmastotavoitteisiin liittyvät näkökohdat sisällytetään
tärkeimpiin prosesseihin, myös lyhyen aikavälin vuosittaiseen
ja pitkän aikavälin suunnitteluun, fuusioihin ja yritysostoihin,
ylimmän johdon kannustimiin sekä yritysriskien hallintapro-
sesseihin. Ilmastoon liittyvät vaatimukset sisällytetään Kone-
cranesin asiaankuuluviin toimintaperiaatteisiin, prosesseihin
ja vaatimuksiin. Esimerkiksi investointeja koskevat toiminta-
periaatteet ohjeistavat ottamaan huomioon uusien inves-
tointien energiatehokkuusnäkökulman.
Konecranesin hallitus ja Konecranesin johtoryhmä ovat
hyväksyneet siirtymäsuunnitelman.
Siirtymäsuunnitelman täytäntöönpano on edennyt
suunnitellusti Konecranesin omien toimenpiteiden osalta,
mutta energiamarkkinoiden, terästeollisuuden ja asiakkaiden
toimialojen kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksen
nopeudessa on joitain epävarmuuksia. Konecranesin
ilmastovaikutus vuonna 2025 oli yhteensä 3 058 900
hiilidioksidiekvivalenttitonnia. Kokonaispäästöt ovat
vähentyneet noin 20 prosenttia vuodesta 2019.
Vuonna 2025 Konecranesin scope 1- ja scope 2 -päästöt
vähenivät yhden prosentin vuodesta 2024 ja 54 prosenttia
perusvuodesta 2019. Päästöt vähenivät vuonna 2025 pää-
osin johtuen ajoneuvokannan sähköistymisestä. Perus-
vuoden jälkeen merkittävimmät tekijät ovat olleet siirtyminen
uusiutuvaan sähköön valmistuksessa ja pienentynyt poltto-
aineen kulutus, joka johtuu ajoneuvokannan onnistuneesta
pienentämisestä ja sähköistämisen edistymisestä.
Tieteeseen perustuvaan tavoitteeseen kuuluvat
Konecranesin scope 3 -päästöt, jotka rajoittuvat myytyjen
tuotteiden käyttöön ja teräsraaka-aineen ostoihin, vähenivät
yhden prosentin viime vuodesta pääasiassa johtuen
myytyjen tuotteiden jakauman muutoksesta, joka vaikutti
myytyjen tuotteiden käytöstä aiheutuviin päästöihin.
Perusvuoteen 2019 verrattuna nämä päästöt olivat 20
prosenttia matalammalla tasolla.
E1 SBM-3
Olennaiset ilmastoon liittyvät
vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet
sekä niiden vuorovaikutus strategian ja
liiketoimintamallin kanssa
Strategian ja liiketoimintamallin resilienssi suhteessa
ilmastonmuutokseen
Ilmastonmuutoksen mahdolliset vaikutukset ulottuvat pitkälle
tulevaisuuteen. Konecranes on arvioinut ilmastonmuutoksen
molempia näkökohtia: miten ilmastonmuutos vaikuttaa
Konecranesiin ja miten yhtiö vaikuttaa ilmastonmuutokseen.
Prosessi on kuvattu kohdassa ESRS 2, IRO-1 Kuvaus ilmastoon
liittyvien olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien
tunnistamis- ja arviointiprosesseista. Riskien ja mahdollisuuk-
sien analyysin ohella on tehty myös resilienssianalyysi.
Merkittävimpiä ilmastoon liittyviä siirtymäriskejä ovat
teknologinen kehitys, komponenttien ja materiaalien
saatavuus sekä uusi sääntely, kun taas vakavimmat fyysiset
riskit johtuvat äärimmäisistä sääolosuhteista.
Ilmastoon liittyvät riskit ja mahdollisuudet otetaan
tarvittaessa huomioon Konecranesin strategisessa,
operatiivisessa ja taloudellisessa suunnittelussa, myös
investoinneissa tutkimukseen ja tuotekehitykseen.
Resilienssi ilmastosiirtymän suhteen
Teknologian kehitys on tunnistettu Konecranesin
suurimmaksi siirtymävaiheen riskiksi ja mahdollisuudeksi.
80
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Teknologian kehittyessä nopeasti uusien innovaatioiden
käyttöönotto liian aikaisin tai liian myöhään voi aiheuttaa
markkinariskejä, jos teknologiset päätökset ovat vääriä. Tämä
koskee koko Konecranesin laitteisiin liittyvää liiketoimintaa
mutta erityisesti Satamaratkaisut-liiketoiminta-alueen
perinteisiä dieselkäyttöisiä tuotteita. Lisäksi vihreän siirtymän
kannalta välttämättömien kohtuuhintaisten komponenttien ja
materiaalien saatavuus on tunnistettu olennaiseksi riskiksi.
Siirtyminen vähähiiliseen yhteiskuntaan nopeutuu
voimakkaan hillinnän skenaariossa, jossa ilmaston
lämpeneminen on alle 2 astetta. Tässä skenaariossa
mahdollisuudet lisätä Konecranesin ekoportfolion myyntiä
ovat suurimmat, kun taas dieselkäyttöisten laitteiden
houkuttelevuus vähenee. Markkinoilta saadut merkit,
lainsäädännön kehitys, toimialojen tekemät vapaaehtoiset
sopimukset ja asiakaspalaute osoittavat kaikki, että
vähäpäästöisten tuotteiden ja palvelujen kysyntä vain kasvaa.
Tämä kasvava kysyntä saa merkittäviä mahdollisuuksia
aikaan erityisesti satamissa ja terminaaliteollisuudessa.
Konecranes on sitoutunut sähköistämään tarjoomaansa
kaikissa tuoteryhmissä, seuraamaan teknologista
edistystä, parantamaan laitteidensa energiatehokkuutta ja
kehittämään uusia palveluja ja ratkaisuja, jotka nopeuttavat
kiertotalouteen siirtymistä, automaatiota ja digitalisaatiota.
Hiili-intensiivisten teollisuudenalojen teknologisesta
kehityksestä ja investointitarpeista johtuva paine voi
kuitenkin lisätä kustannuksiin liittyvää markkinariskiä. Tässä
skenaariossa riskinä pidetään vihreää siirtymää edistävien
teknologioiden ja raaka-aineiden, kuten akkujen ja
vähäpäästöisen teräksen, kohtuuhintaista saatavuutta.
Skenaariossa, jossa ilmasto lämpenee yli 4 astetta,
Konecranesin ekoportfolion tarjooma ei olisi pitkällä
aikavälillä houkutteleva asiakkaiden kannalta. Konecranes
saattaisi menettää kannattavuuttaan laitepuolella, koska se
keskittyy voimakkaasti sähköistämiseen.
Konecranesin kunnossapitoliiketoiminta parantaa yhtiön
resilienssiä huomattavasti, koska sen tarjooma on kattava
peruskunnossapidosta modernisointeihin ja jälkiasennuksiin.
Konecranesin teknologiseen kehitykseen liittyvä resilienssi
on hyvällä tasolla, koska yhtiön tarjooma on laaja ja
investoinneissa jatkuvasti keskitytään kehitykseen.
Uudet säännökset voivat aiheuttaa kohtalaisen riskin
erityisesti keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Liiketoimin-
taympäristö aiheuttaa muutoksia sekä Konecranesille että
sen asiakkaille, kun ne pyrkivät noudattamaan kehittyviä
määräyksiä ja kestävyysvaatimuksia. Uudet säännökset
voivat lisätä energia- ja materiaalikustannuksia esimerkiksi
hiili-intensiivisten raaka-aineiden verotuksen lisääntymisen
tai kestävämpien materiaalien kysynnän kasvun vuoksi. Näitä
markkinariskejä pidetään kohtuullisina, eikä niiden katsota
koskevan vain Konecranesia, vaan ne ovat laajempia mark-
kinariskejä. Resurssitarpeiden minimoinnissa Konecranes
soveltaa kiertotalouden periaatteita ja arvioi energiatehok-
kuutta parantavia ja jätteitä minimoivia tuotantomenetelmiä.
Muihin lieventämistoimiin kuuluu esimerkiksi toimittajaver-
koston monipuolistaminen ja investoinnit vaihtoehtoisten
materiaalien tutkimukseen ja kehitykseen. Yhtiö jatkaa myös
Lean-tuotannon käyttöönottoa Konecranes Way -ohjel-
malla. Mahdolliset lisäkustannukset otetaan myös huomioon
tuotteiden hinnoitteluvaiheessa. Lainsäädännöstä johtuvat
raportointivaatimukset lisäävät suoria ja välillisiä kustan-
nuksia. Tämän riskin pienentämiseksi Konecranes seuraa
tarkasti sääntelyn kehittymistä.
Konecranes on myös tutkinut hiilen hinnoittelun mahdollisia
vaikutuksia eri päästötasoja koskevissa skenaarioissa
siltä varalta, että yhtiön toiminnot kuuluisivat suoraan
päästökauppajärjestelmien piiriin. Konecranes ei pidä
todennäköisenä, että tämä toteutuisi lyhyellä tai keskipitkällä
aikavälillä.
Resilienssi fyysisen ilmastonmuutoksen suhteen
Fyysiset ilmastoriskit, kuten myrskyjen, rankkasateiden ja
äärimmäisen kuumuuden kaltaisten sään ääri-ilmiöiden
lisääntyminen, voisivat vaikuttaa Konecranesin omiin
valmistusyksiköihin. Arvoketjun alkupäässä äärimmäiset
sääilmiöt voisivat vaikuttaa ostettujen tavaroiden
kuljetukseen ja loppupäässä Konecranesin tuotteiden
tai varaosien kuljetuksiin tai nosturien asentamiseen ja
toimittamiseen urakkapaikoille. Arvoketjussa tunnistettuja
riskejä ei ole esitetty määrällisesti.
Analyysi osoitti, että fyysisten ilmastoriskien odotetaan
lisääntyvän pitkällä aikavälillä skenaarioissa, joissa päästöjä
aiheutuu paljon. Esimerkiksi vuoteen 2050 ulottuvassa
RCP 8.5 -skenaariossa äärimmäinen kuumuus on kasvava
huolenaihe APAC- ja AME-alueilla. Nämä olosuhteet
voivat heikentää työntekijöiden tuottavuutta, lisätä
jäähdytystarvetta ja rasittaa LVI-järjestelmiä. Euroopassa
sijaitsevien toimipaikkojen riski on melko pieni useimmissa
vaaratekijöissä.
Konecranes hyödyntää riskienhallinnassaan fyysisten ilmas-
toriskien skenaarioanalyysista saatuja tuloksia. Konecranesin
valmistuspaikoilla on myös jatkuvuussuunnitelmat tulipalon
kaltaisten epätodennäköisten mutta suurivaikutteisten
tapahtumien varalta. Jatkuvuussuunnitelmissa otetaan
äärimmäiset säätapahtumat huomioon, kun ne aiheuttavat
sijaintipaikassa huomattavan riskin. Äärimmäiset sääilmiöt
voivat vaikuttaa myös työterveyteen ja -turvallisuuteen sekä
työvoiman tuottavuuteen. Nämä on otettava huomioon pai-
kallisessa työterveyden ja -turvallisuuden suunnittelussa.
E1-2
Ilmastonmuutoksen hillintään ja
siihen sopeutumiseen liittyvät
toimintaperiaatteet
Konecranesin ympäristöperiaatteiden keskeisestä sisällöstä,
soveltamisalasta, täytäntöönpanovastuusta ja saatavuu-
desta on tietoa kohdassa ESRS 2, MDR-P Olennaisten
vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien hallitsemiseksi vah-
vistetut toimintaperiaatteet.
81
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
E1-3
Ilmastonmuutosta koskeviin
toimintaperiaatteisiin liittyvät toimet
ja resurssit
Raportointivuonna toteutetut ja suunnitellut
keskeiset toimet, odotetut tulokset ja
toimintaperiaatteiden päämäärien ja tavoitteiden
saavuttamisen edistäminen
Konecranes eteni vuonna 2025 jokaisessa siirtymäsuunnitel-
mansa keskeisessä tekijässä.
Sähköistetty tarjooma. Konecranes jatkoi vuonna
2025 sähköistettyjen trukkien tarjooman laajentamista
tuomalla markkinoille sähkökäyttöisen 9–10 tonnin
tyhjien konttien käsittelylaitteen sekä lanseeraamalla
ensimmäisen sähkökäyttöisen konttikurottajan.
Viimeaikaisiin tuotelanseerauksiin kuuluvat myös uusi
sähkö-hybridikumipyöräkonttinosturi (RTG), joka käyttää
sekä sisäisiä akkuja että virtakiskon tai kaapelikelan kautta
saatavaa sähköä, sekä vetypolttokennokäyttöinen konttilukki.
Konecranesin Satamaratkaisujen laitteiden ekoportfolio
koostuu täysin sähköistetyistä laitteista ja hybridilaitteista.
Vuonna 2025 sen osuus oli 62 prosenttia laiteliiketoiminnan
kokonaisliikevaihdosta (2024: 66 prosenttia).
Vähäpäästöinen teräs. Konecranes lisäsi tietämystään
teräsmarkkinoiden kasvihuonekaasujen päästöjen
vähennystä koskevasta kehityksestä ja sen vaikutuksesta
yhtiön tuotteisiin. Konecranesilla on jo toimittajia, jotka
toimittavat sille vähäpäästöistä terästä eli terästä, jossa
kierrätysmateriaalien osuus on suuri ja jonka tuotannossa
käytetään fossiilitonta energiaa. Vuonna 2025 Konecranes
tutki edelleen vaihtoehtoja vähäpäästöisen teräksen
hankkimiseksi. Nyt se tarjoaa tietyillä Euroopan markkinoilla
mahdollisuuden valita siltanosturin kotelopalkkeja
vähäpäästöisellä teräsvaihtoehdolla. Tällaisen vaihtoehdon
valitseminen vähentää palkkien materiaalipäästöjä 70
prosenttia, ja koko nosturin ilmastovaikutus pienenee 40
prosenttia tiettyä nosturia koskevasta elinkaariarvioinnista
tehdyn tapaustutkimuksen mukaan. Toimittajakohtaisten
ympäristötietojen käyttö lisääntyi vuonna 2025. Lisäksi
Konecranes siirtyy vähitellen käyttämään vähäpäästöistä
terästä vaihteiden valmistuksessa ja aloittaa sen
hammaspyöristä ja akseleista. Konecranes käy teräsraaka-
aineen toimittajien kanssa aktiivista vuoropuhelua niiden
osaamisesta ilmastoon liittyvissä aiheissa ja kyvystä tehdä
päästölaskelmia ja asettaa kunnianhimoisia ilmastotavoitteita.
Ekologinen suunnittelu ja kiertotalous. Konecranes
jatkoi vuonna 2025 Design for Environment -konsep-
tinsa periaatteiden täytäntöönpanoa tuotesuunnittelu- ja
-kehittämishankkeissa. Konecranes tutki myös edelleen
ympäristötietojen digitalisaatiota, esimerkiksi tuotesuun-
nitteluvaiheen päästöjen näkyvyyden parantamiseksi.
Konecranes on osallistunut aktiivisesti nostureiden ja nos-
timien tuoteryhmiä koskevia sääntöjä (Product Category
Rules, PCR) käsittelevään työryhmään. Laskentasääntöjen
laatiminen erityisesti tätä tuoteryhmää varten parantaa
tuotteiden ympäristöarvioinnin tehokkuutta ja yhdenmu-
kaistamista. Edellä mainittuihin toimiin liittyviä päästövähen-
nyksiä ei mitata hanketasolla, mutta niiden täytäntöönpanon
odotetaan edistävän päästövähennyksiä koko Konecranesin
arvoketjussa. Konecranesin keskeiset kiertotaloutta edis-
tävät toimet on lueteltu kohdassa E5-2 Resurssien käyttöön
ja kiertotalouteen liittyvät toimet ja resurssit.
Omien toimintojen kasvihuonekaasupäästöjen vähen-
täminen. Konecranes jatkoi vuonna 2025 uusiutuvan
kaukolämmön hankintaa Suomessa ja uusiutuvien
HVO100-polttoaineiden käyttöä Hyvinkään, Hämeen-
linnan ja Markarydin tehtailla. Nämä kolme tehdasta saivat
myös CarbonNeutral®-rakennussertifioinnin CarbonNeutral
-protokollan mukaisesti. Konecranes sai nämä sertifioinnit
minimoimalla sisäiset päästöt (Markarydissa 99 prosentin,
Hämeenlinnassa 84 prosentin ja Hyvinkäällä 31 prosentin
päästövähennys vuosina 2019–2024). Se tehtiin parantamalla
energiatehokkuutta, maksimoimalla uusiutuvien energialäh-
teiden käyttö ja kompensoimalla jäljelle jäävät väistämättömät
päästöt ostamalla todennettuja hiilihyvityksiä. Hyvityksillä on
välitön vaikutus, koska niillä rahoitetaan päästövähennyshank-
keita muualla. Lisäksi Wetterin, Uslarin ja Slanýn toimipaikoissa
parannettiin lämmitys- ja eristysjärjestelmiä. Lisätoimenpiteinä
on toteutettu muun muassa koneiden päivityksiä ja LED-asen-
nuksia. Näiden toimien odotetaan vähentävän vuotuisia
päästöjä 1 200 hiilidioksidiekvivalenttitonnia. Lisäksi jatkettiin
ajoneuvokannan sähköistämistä.
Keskeisten toimien soveltamisala
Konecranesin omien toimintojen kasvihuonekaasupäästöjen
vähentämiseen liittyvät keskeiset toimet kattavat 100 pro-
senttia sen omista toiminnoista, kun taas hiilineutraaliusta-
voite kattaa vain valmistus- ja kokoonpanopaikat. Arvoketjun
keskeisissä toimissa keskitytään vähentämään myytyjen
tuotteiden käytöstä ja ostetusta teräsraaka-aineesta joh-
tuvia päästöjä. Ne kattavat yli 70 prosenttia kaikista scope 3
-päästöistä. Molempia toimenpiteitä sovelletaan globaalisti,
ja ne koskevat kaikkia liiketoiminta-alueita.
Toimintasuunnitelmaan kohdennetut taloudelliset ja
muut resurssit
Toimet, joilla pystytään vähentämään Konecranesin päästöjä
sen omissa toiminnoissa ja arvoketjussa, riippuvat resurssien
saatavuudesta ja niiden strategisesta kohdentamisesta.
Esimerkiksi hiilineutraalin valmistuksen saavuttaminen
edellyttää taloudellisia panostuksia ja uusiutuvan energian
saatavuutta. Päästövähennykset arvoketjussa pohjautuvat
esimerkiksi tuotekehityksen resursseihin, osaavaan
työvoimaan, toimittajayhteistyöhön ja kustannustehokkaiden
vähähiilisten materiaalien saatavuuteen.
Konecranes osoittaa noin 20 prosenttia tutkimus- ja kehitys-
kustannuksistaan vähäpäästöisten teknologioiden kehittä-
miseen. Tämä tarkoittaa esimerkiksi energiatehokkuuden
82
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
parantamista, automaatiota tai kiertoon liittyviä ratkaisuja
Konecranesin tarjoomaa varten. Vuonna 2025 T&K-menot
olivat yhteensä 78,1 miljoonaa euroa (2024: 59,8), johtaen
noin 15,6 miljoonaa euroa vähähiiliseen T&K-toimintaan.
Osuus perustuu vuosina 2024 ja 2023 tehtyihin arvioihin.
Lisäksi Konecranes käynnisti vuoden 2023 alussa Zero4-
tutkimus- ja innovaatio-ohjelman, jonka tavoitteena on
parantaa suomalaisten yhtiöiden teollisuuden tuottavuutta
ja kilpailukykyä. Tätä ohjelmaa rahoittaa osittain Business
Finland osana sen laajempaa Veturi-ohjelmaa, jonka tavoit-
teena on vauhdittaa tutkimus-, kehitys- ja innovointitoimia
Suomessa. Konecranes odottaa ohjelman vahvistavan enti-
sestään yhtiön pyrkimyksiä vähentää omien toimintojensa
ja arvoketjunsa kasvuhuonekaasupäästöjä. Konecranes sai
Business Finlandilta 20 miljoonan euron rahoituksen, ja tämän
määrärahan lisäksi Konecranes aikoo investoida vuosina
2023–2028 ohjelmaan 30 miljoonaa euroa, jotta se voi jatkaa
teknologia- ja vastuullisuustavoitteidensa toteuttamista sekä
kasvattaa tuottavuutta.
Pääoma- ja toimintamenot, joista Konecranesin ilmasto-
toimia rahoitetaan, sisältyvät osittain yhtiön luokitusjär-
jestelmän mukaiseen raportointiin. Luokitusjärjestelmän
mukaiset pääoma- ja toimintamenot esitetään kohdassa E1-1
Ilmastonmuutoksen hillintää koskeva siirtymäsuunnitelma.
Aihe Soveltamisala Tavoite Lähtötaso Perusvuosi
Tavoitteessa
edistyminen
vuonna 2024
Tavoitteessa
edistyminen
vuonna 2025
Tavoitteen suhde
toimintaperiaatteiden tavoitteisiin
Omien toimintojen
kasvihuonekaasu-
päästöt
Kaikki (100 %) scope 1- ja
scope 2 -kasvihuone-
kaasupäästöt.
SBTi:
-60 % vuoteen
2030 mennessä
89 200 tCO
2
e 2019 41 100 tCO
2
e
-54 %
40 900 tCO
2
e
-54 %
- 1 % verrattuna
vuoteen 2024.
Tuetaan Konecranesin ympäristötavoitteita,
jotka kuvataan sen ympäristöperiaatteissa:
Kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen
energiatehokkuutta parantamalla sekä
käyttämällä uusiutuvaa energiaa.
Tuotantolaitosten scope
1- ja scope 2 -kasvihuone-
kaasupäästöt
Hiilineutraalius
vuoteen 2030
mennessä
Ei sovelleta 10 200 tCO
2
e 10 700 tCO
2
e
Arvoketjun kasvi-
huonekaasupäästöt
Scope 3 -kasvihuone-
kaasupäästöt (72 %):
Luokka 1 ostetut tavarat ja
palvelut: teräsraaka-aineet
sekä luokka 11 myytyjen
tuotteiden käyttö
SBTi:
-50 % vuoteen
2030 mennessä
2 684 400
tCO
2
e
2019 2 159 300 tCO
2
e
-20 %
2 147 000 tCO
2
e
-20 %
-1 % verrattuna
vuoteen 2024.
Tuetaan Konecranesin ympäristötavoitteita,
jotka kuvataan sen ympäristökäytännössä:
absoluuttisten scope 3 -päästöjen
vähentäminen 50 prosenttia vuoteen 2030
mennessä (lähtötasona vuosi 2019).
E1-4
Ilmastonmuutoksen hillintään ja siihen
sopeutumiseen liittyvät tavoitteet
Konecranes on asettanut kunnianhimoiset, tieteeseen
perustuvat ilmastotavoitteet vuodelle 2030. Nämä tavoit-
teet ovat linjassa ilmaston lämpenemisen rajoittamista alle
1,5 asteen koskevan Pariisin ilmastosopimuksen tavoitteen
kanssa, ja SBTi on hyväksynyt ne. Konecranes on myös
sitoutunut asettamaan pitkän aikavälin nettonollapäästöta-
voitteet. SBTi:n hyväksymien tavoitteiden lisäksi Konecranes
on asettanut ilmastotavoitteen, jonka tavoitteena on tehdä
valmistuksesta hiilineutraalia vuoteen 2030 mennessä.
Ilmastotavoitteet:
Kaikki tavoitteet mitataan hiilidioksidiekvivalenttitonneina, ja sisäiset sidosryhmät ovat osallistuneet tavoitteiden asettamiseen.
83
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Konecranes laski vuonna 2025 päästöinventaarionsa
uudelleen perusvuodelle (2019) ja viimeisimmälle vuodelle
(2024). Rakenteellisten muutosten, kuten fuusioiden ja
yritysostojen, menetelmien parannusten ja tietojen laadun
parantamisen vaikutukset otettiin huomioon lähtötasossa.
Vaikutus absoluuttisiin scope 1- ja scope 2 -päästöihin
oli vähäinen, mutta huomattava scope 3 -päästöjen
osalta. Merkittävimmät muutokset scope 3 -päästöjen
lähtötasoon johtuivat päivitetyistä oletuksista, jotka
koskevat energiankulutusta tuotteiden käyttövaiheessa
(luokka 11, myytyjen tuotteiden käyttö). Lisäksi päästöjen
laskentatarkkuutta parannettiin ostettujen tavaroiden
ja palvelujen (luokka 1) osalta ottamalla hankintojen
raportointiratkaisussa käyttöön CO2e-päästömoduuli.
Uudelleenlaskennan muutokset eivät aiheuttaneet
muutoksia tavoitteidenasetantaan.
Konecranes asetti tieteeseen perustuvat tavoitteensa
alun perin vuonna 2022 ja päivitti ne vuonna 2025, koska
alkuperäinen scope 1- ja scope 2 -tavoite saavutettiin
ennen määräaikaa. Päivityksen tuloksena omien toimintojen
tavoitetasoa nostettiin 50 prosentista 60 prosenttiin.
Samalla Konecranes päivitti hiilineutraaliustavoitteensa
soveltamisalaa niin, että kaikkien omien toimintojen sijasta
tavoite rajoittuu valmistukseen. Suurin syy tähän muutokseen
ovat ulkoiset epävarmuustekijät, jotka liittyvät siihen, miten
nopeasti ajoneuvokantaa voidaan sähköistää vuoteen
2030 mennessä. Konecranes on sitoutunut vähentämään
valmistuksen päästöjä mahdollisimman paljon ja
kompensoimaan jäljelle jäävät päästöt vuonna 2030. Scope
3 -tavoitteiden asettamiseen ei tehty muutoksia.
Konecranesin omien toimintojen päästöjen (scope 1 ja
scope 2) edistymistä ja kehitystä seurataan kuukausittain.
Merkittävimpiä arvoketjun päästölähteitä (scope 3)
seurataan myös kuukausittain ja muita vähintään vuosittain.
Ilmastonmuutoksen hillintä, myös päästövähennykset,
arvioidaan olennaiseksi aiheeksi Konecranesin kannalta.
Keskeiset siirtymävaiheen ilmastoriskit liittyvät teknologiseen
kehitykseen, komponenttien ja materiaalien saatavuuteen
ja uuteen sääntelyyn. Mahdollisuuksia puolestaan syntyy
ekoportfolion liikevaihdosta, kokonaisvaltaisesta huollon
palvelutarjoomasta ja resurssitehokkuudesta. Yhtiön
kasvihuonekaasupäästötavoitteet on asetettu siten,
että voidaan vähentää riskejä ja etsiä mahdollisuuksia,
valitsemalla tavoitteen soveltamisalaan kuuluvat olennaiset
päästöluokat.
Konecranesin kasvihuonekaasupäästöjen inventaario ja
laskentakäytännöt ovat yhdenmukaisia GHG Protocol
Corporate Standard -asiakirjan kanssa. Operatiivisen
määräysvallan lähestymistapaa sovelletaan, ja Konecranes
laskee 100 prosenttia päästöistä niistä toiminnoista, joissa
sillä on valtuudet vaikuttaa toimintaperiaatteisiin ja vähentää
päästöjä. Scope 2 -päästöjen vähennystavoitteessa nou-
datetaan markkinaperusteista menetelmää. Konecranes
arvioi järjestelmällisesti mahdollisia kasvihuonekaasupääs-
töjen inventaarioon tarvittavia päivityksiä, jotta mahdol-
liset muutokset saadaan mukaan sen omiin toimintoihin tai
arvoketjuun.
Pandemian kaltaiset ulkoiset tekijät eivät vaikuttaneet
Konecranesin energiankulutukseen tavoitteen perusvuonna
2019. Maailman ilmatieteen järjestön mukaan vuodet 2015–
2023 olivat kaikkien aikojen lämpimimmät yhdeksän vuotta.
Maapallon lämpötilojen nousua lukuun ottamatta vuonna
2019 ei ollut merkittäviä epätavanomaisia sääolosuhteita.
Konecranes on laatinut etenemissuunnitelmia ilmasto-
tavoitteiden saavuttamiseksi. Nämä etenemissuunnitelmat
ovat linjassa yhtiön liiketoiminnan kasvuoletusten sekä
odotettujen markkinamuutosten kanssa. Tämä koskee
myös sääntelytekijöitä, jotka on selitetty kohdassa E1-1
Ilmastonmuutoksen hillintää koskeva siirtymäsuunnitelma
– asiakkaiden toimialojen sähköistämistä sekä teräs-
teollisuuden ja energiamarkkinoiden hiilidioksidipäästöjen
vähentämistä.
Odotetut hiilestä irtautumisen keinot, joilla
saavutetaan päästövähennystavoitteet
Konecranes katsoo, että päästövähennystavoitteiden
saavuttaminen edellyttää sekä markkinaympäristön että
Konecranesin toimintojen muutosta, ilmastonmuutoksen
hillintää koskevan siirtymäsuunnitelman mukaisesti.
Seuraavat kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisen keinot
sisältävät molemmat näkökulmat. Odotettujen hiilestä
irtautumisen keinojen määrälliset osuudet on päivitetty
siten, että niissä otetaan huomioon tavoitteena olevat
päästövähennykset vuosina 2024–2030. Seuraavat toimet
on toteutettava vuoteen 2030 mennessä, ellei toisin mainita.
Sähköistetty tarjooma ja asiakkaiden toimialojen
päästövähennykset. Tärkein keino vähentää päästöjä
on sähköistää Satamaratkaisujen tarjooma ja antaa
asiakkaille mahdollisuus siirtyä vähäpäästöisiin
materiaalinkäsittelyratkaisuihin. Konecranes on sitoutunut
siihen, että vuoden 2026 loppuun mennessä sillä on tarjota
täysin sähköiset vaihtoehdot koko sen tuotevalikoimasta.
Merkittävän päästövähennyksen saavuttamiseksi
markkinoiden on muututtava ja kiinnostuksen toimintojen
sähköistämiseen satama- ja terminaalialalla on lisäännyttävä.
Sähköistämisestä johtuvan hiilidioksidipäästöjen
vähentämispotentiaalin on arvioitu olevan noin 20 prosenttia
vuoden 2024 arvoketjun kokonaispäästöistä tieteeseen
perustuvan tavoitteen soveltamisalalla.
Vähäpäästöinen teräs ja terästeollisuuden
päästövähennykset. Teräsraaka-aineen ostoon liittyvät
päästöt riippuvat vuosittain ostetusta määrästä ja
materiaaleja koskevista päätöksistä. Hiilidioksidipäästöjen
vähentämispotentiaalin on vuosina 2024–2030 arvioitu
olevan vähintään 10 prosenttia vuoden 2024 teräsraaka-
aineostojen päästöjen perusarvosta eli yksi prosentti
Konecranesin arvoketjun tieteeseen perustuvan
tavoitteen soveltamisalaan kuuluvista kokonaispäästöistä.
Mahdollisuuksien arviointi perustuu teräksen valmistajien
84
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitteisiin ja
Konecranesin pyrkimykseen käyttää entistä enemmän
vähähiilistä terästä. Teräksen toimitusketjut ovat pitkiä ja
toimittajilta on vaikea saada tarkkaa ja vertailukelpoista
päästödataa.
Energiamarkkinoiden päästövähennykset. Useita
energiamarkkinoiden vähähiilistymistä koskevia skenaarioita
on arvioitu, ja niiden vaikutuksen Konecranesin myytyjen
tuotteiden käytöstä aiheutuviin päästöihin on arvioitu
olevan noin 10 prosenttia arvoketjun tieteeseen perustuvan
tavoitteen soveltamisalaan kuuluvista vuoden 2024
kokonaispäästöistä.
Ekologinen suunnittelu ja kiertotalous. Konecranes pyrkii
siihen, että kaikki uudet ratkaisut ovat aiempaa sukupolvea
kestävämpiä. Tuotesuunnittelu- ja -kehityshankkeissa
seurataan Design for Environment -prosessia ja tehdään
tuotteen elinkaariarvioita, jotta voidaan parantaa energia-
ja materiaalitehokkuutta sekä sitä, että tuotteet ovat
huollettavia. Suunniteltujen energiatehokkuusparannusten,
kuten valmiustilatehon kulutuksen vähentämisen ja
moottorien tehokkuuden parantamisen, odotetaan
olevan merkittäviä sähköistetyissä tuotteissa, vaikka
vaikutus arvoketjun kokonaispäästöihin on puolestaan
vähäinen. Konecranes arvioi, että vuosina 2024–2030
näiden toimien vaikutus on noin neljä prosenttia arvoketjun
tieteelliseen perustuvan tavoitteen soveltamisalaan
kuuluvista päästöistä. Lisäksi on useita toimintoja, jotka
vähentävät arvoketjun päästöjä mutta joita ei ole esitetty
määrällisesti päästölaskelmissa, kuten modernisoinnit ja
nosturipäivitykset.
Omien toimintojen kasvihuonekaasupäästöjen
vähentäminen. Konecranes panostaa edelleen
energiatehokkuuteen ja ajoneuvokannan sähköistämiseen
sekä lisää uusiutuvan energian osuutta omissa
toiminnoissaan, joilla on suora vaikutus scope 1- ja
scope 2 -kasvihuonekaasupäästöihin. Lyhyellä aikavälillä
Konecranes odottaa saavansa lisää päästövähennyksiä
erityisesti jatkamalla panostamista energiatehokkuuteen,
sähköistämällä ajoneuvoja ja kasvattamalla entisestään
uusiutuvan energian osuutta omissa toiminnoissaan.
Scope 3 -päästöihin vaikuttavat pääasiassa tuotteiden
myynnin jakauma ja niiden pääasiallinen käyttövoimatek-
nologia (täysin sähköistetty, hybridi vai diesel). Konecranes
pyrkii kehittämään uusia teknologiasovelluksia ja -innovaa-
tioita, joilla vähennetään riippuvuutta fossiilisista polttoai-
neista ja lisätään energiatehokkuutta. Monet asiakkaat ovat
ottaneet nykyisen laitekantansa dieselkäyttöisiä laitteita
varten käyttöön biodieselin (HVO) ja keskittyvät samalla
uusien laitteiden sähköistämiseen. Biodieselin käyttöä
ei kuitenkaan ole vielä huomioitu Konecranesin päästö-
luvuissa. Konecranes on myös valmis tukemaan asiakkaitaan
vetyratkaisuilla, joilla on merkittävää päästöjen vähentämis-
potentiaalia, täyssähkö- ja hybridiratkaisujen tavoin.
Konecranes on hiilestä irtautumisen keinojen määrittä-
miseksi ottanut huomioon erilaisia ilmastoskenaarioita.
Näistä skenaarioista on lisätietoa kohdassa Strategian ja
liiketoimintamallin resilienssi suhteessa ilmastonmuutok-
seen kappaleessa E1 SBM-3 Olennaiset ilmastoon liittyvät
vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet sekä niiden vuoro-
vaikutus strategian ja liiketoimintamallin kanssa.
Nämä ilmastoskenaariot on otettu huomioon myös
asiaankuuluvien ympäristöön, yhteiskuntaan, teknologiaan,
markkinoihin ja politiikkaan liittyvien kehityskulkujen
havaitsemiseksi. Teknologian kehityksen osalta Konecranes
seuraa edistymistä vähäpäästöisissä teknologioissa ja
innovaatioissa, joilla voidaan parantaa energiatehokkuutta
ja vähentää päästöjä sen valmistusprosesseissa ja
tuotteissa. Markkinoiden kehityksen osalta Konecranes
on analysoinut markkinakysynnän muutosta kohti
entistä kestävämpiä tuotteita ja palveluja ja tunnistanut
mahdollisuuksia, jotta sen tarjoomalla voidaan vastata
näihin mieltymyksiin. Konecranes seuraa myös
kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen tähtäävää
tulevaa sääntelyä ja määräyksiä.
Ympäristöön liittyvän kehityksen osalta Konecranes arvioi
muuttuvien ilmastomallien vaikutuksia omiin toimintoihinsa.
Tähän kuuluvat muun muassa sään ääri-ilmiöiden
lisääntyminen ja pitkäaikaiset muutokset lämpötilassa.
85
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Energiankulutus ja energialähteiden yhdistelmä, MWh 2024 2025
Energian kokonaiskulutus 246 800 246 100
Fossiilisen energian kokonaiskulutus 181 300 181 500
Hiilestä ja hiilituotteista peräisin olevan polttoaineen kulutus 0 0
Raakaöljystä ja öljytuotteista peräisin olevan polttoaineen kulutus 128 300 124 900
Maakaasusta peräisin olevan polttoaineen kulutus 39 900 44 900
Muista fossiilisista lähteistä peräisin olevan polttoaineen kulutus 5 300 5 800
Ostetun tai hankitun fossiilisista lähteistä peräisin olevan sähkön,
lämmön, höyryn ja jäähdytyksen kulutus
7 800 5 800
Fossiilisten lähteiden osuus energian kokonaiskulutuksesta (%) 73 % 74 %
Ydinvoimaan perustuvista lähteistä peräisin oleva kulutus Ei olennainen Ei olennainen
Ydinvoiman perustuvista lähteistä peräisin olevan kulutuksen
osuus energian kokonaiskulutuksesta (%)
Ei olennainen Ei olennainen
Uusiutuvan energian kokonaiskulutus 65 500 64 600
Uusiutuvista lähteistä peräisin olevan polttoaineen kulutus 4 100 3 100
Ostetun tai hankitun uusiutuvista lähteistä peräisin olevan sähkön,
lämmön, höyryn ja jäähdytyksen kulutus
59 900 59 700
Itse tuotetun, muusta kuin polttoaineesta peräisin olevan
uusiutuvan energian kulutus
1 500 1 800
Uusiutuvien lähteiden osuus energian kokonaiskulutuksesta (%) 27 % 26 %
2024 2025
Vuosittainen
muutos, %
Energiaintensiteetti,
MWh miljoonaa euroa kohti
48 49 2 %
Nettotulot toiminnasta energiaintensiteetin
laskemiseen käytetyillä ilmastovaikutuksiltaan
merkittävillä aloilla miljoonaa euroa kohti
2 442,5 2 416,6 -1 %
Nettotulot (muut) miljoonina euroina 1 784,5 1 771,2 -1 %
Nettotulot yhteensä miljoonina euroina
(tilinpäätös)
4 227,0 4 187,8 -1 %
E1-5
Energiankulutus ja energialähteiden yhdistelmä
Fossiilisista lähteistä peräisin olevan energian kokonaiskulutuksen erittely
Energiaintensiteetti suhteessa liikevaihtoon ilmastovaikutuksiltaan merkittävillä aloilla
Energiaintensiteetin määrittämiseen käytetyt ilmastovaikutuksiltaan merkittävät alat
Konecranes toimii alalla, joka kuuluu NACE-koodin luokkaan C28.22 Nosto- ja siirtolaitteiden
valmistus, joka katsotaan ESRS-standardin liitteen 2 mukaan ilmastovaikutuksiltaan
merkittäväksi alaksi. Konecranesin laitetarjooma sisältyy tähän alaan ja ilmastovaikutuksiltaan
merkittävien alojen energiaintensiteetin laskentaan. Kunnossapitotoiminnot eivät
kuulu siihen, sillä niiden vaikutuksen katsotaan olevan myönteinen, koska ne edistävät
kiertotaloustuotteiden tarjoomaa ja pidentävät elinkaarta:
Ilmastovaikutuksiltaan merkittävien alojen energiaintensiteettiä koskeva luku perustuu
energiankulutukseen valmistuspaikoissa. Laitteiden valmistuksen energiankulutus vuonna
2025 oli 117 700 MWh (2024: 116 200 MWh). Ilmastovaikutuksiltaan merkittävien alojen
energiaintensiteettiä varten käytetyt nettotulot perustuvat laitteiden myyntiin.
86
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
E1-6
Kasvihuonekaasujen scope 1-, scope 2- ja scope 3 -bruttopäästöt ja kokonaispäästöt
Tavoitteen
perusvuosi 2019 2024 2025 Muutos, %
Vuosi 2025
verrattuna
perusvuoteen
2019, %
Scope 1 -kasvihuonekaasupäästöt
Scope 1 -kasvihuonekaasupäästöt (tCO
2
eq) 56 200 38 200 38 400 0 % -32 %
Säänneltyihin päästökauppajärjestelmiin kuuluvien scope 1 -kasvihuonekaasupäästöjen prosenttiosuus 0 % 0 % 0 % 0 % 0 %
Scope 2 -kasvihuonekaasupäästöt
Kasvihuonekaasupäästöjen (sijaintiperusteiset) scope 2 -päästöt (tCO
2
eq) 26 000 17 800 17 400 -2 % -33 %
Kasvihuonekaasupäästöjen (markkinaperusteiset) scope 2 -päästöt (tCO
2
eq) 33 000 2 900 2 500 -14 % -92 %
Merkittävät scope 3 -kasvihuonekaasupäästöt
Kasvihuonekaasujen scope 3 -kokonaispäästöt (tCO
2
eq) 3 714 200 3 035 600 3 018 000 -1 % -19 %
1 Ostetut tavarat ja palvelut 1 099 100 828 800 817 800 -1 % -26 %
3 Polttoaineeseen ja energiaan liittyvät toimet (jotka eivät sisälly scope 1- tai scope 2 -päästöihin) 16 600 13 400 13 200 -2 % -21 %
4 Tuotantoketjun alkupään kuljetukset ja jakelu 123 100 142 200 153 900 8 % 25 %
5 Toiminnassa muodostuva jäte 800 300 200 -24 % -74 %
6 Liiketoimintaan liittyvä matkustaminen 12 600 13 500 7 900 -42 % -38 %
11 Myytyjen tuotteiden käyttö 2 462 000 2 037 500 2 025 100 -1 % -18 %
Kokonaiskasvihuonekaasupäästöt
Kokonaiskasvihuonepäästöt (sijaintiperusteiset) (tCO
2
eq) 3 796 400 3 091 500 3 073 900 -1 % -19 %
Kokonaiskasvihuonepäästöt (markkinaperusteiset) (tCO
2
eq) 3 803 400 3 076 600 3 058 900 -1 % -20 %
Konecranesin kasvihuonekaasupäästöt
Konecranesin ilmastotavoitteet ja niissä eteneminen esitetään kohdassa E1-4 Ilmastonmuutoksen hillintään liittyvät tavoitteet.
87
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Menetelmät, merkittävät oletukset ja
päästökertoimet
Konecranesin päästöinventaario on laskettu yritysten
kasvihuonekaasukirjanpitoa ja -raportointia koskevan
GHG Protocol Corporate Standard -asiakirjan, scope 2
-päästöjä koskevien ohjeiden ja yrityksen arvoketjun (scope
3 -päästöjen) kirjanpitoa ja raportointia koskevan standardin
mukaisesti.
Vuoden 2025 konserniraportoinnissa Konecranesin omien
toimintojen energiankulutus ja päästöt (scope 1 ja scope
2) lasketaan liukuvan 12 kuukauden perusteella käyttämällä
edellisen vuoden joulukuun tietoja, koska ne ovat saatavilla
yhdistämisen aikaan. Energian käyttöä koskevien tietojen
yhdistämiseen ja omien toimintojen päästöjen laskemiseen
käytetään erityistä raportointityökalua. Samanlaista
menetelmää käytetään myös scope 3 -päästöihin (luokka 1:
vedenkulutus, luokka 3: polttoaineisiin ja energiaan liittyvät
toiminnot ja luokka 5: omissa toiminnoissa syntyvä jäte).
Scope 1
Scope 1 sisältää päästöt suorasta energiankäytöstä: dieselin,
bensiinin, etanolin, HVO100:n, maakaasun, nestekaasun
kulutuksesta ja jäähdytysaineista. Päästöt lasketaan DEFRA-
päästökertoimilla.
Konecranesin kasvihuonekaasujen scope 1 -päästöjä
ovat hiilidioksidi (CO
2
), metaani (CH
4
), dityppioksidi
(N
2
O), fluorihiilivedyt (HFC), perfluorihiilivedyt (PFC),
rikkiheksafluoridi (SF
6
) ja typpifluoridi (NF
3
). Scope 2
-päästöjä ovat hiilidioksidi, metaani ja dityppioksidi.
Vuonna 2025 hiilidioksidin biogeeniset päästöt
Konecranesin omissa toiminnoissa olivat peräisin
biopolttoaineiden käytöstä vuokra-ajoneuvoissa ja
nostotrukeissa. Biogeenisten päästöjen määrä oli 800 tCO
2
(2024: 1100 tCO
2
).
Scope 2
Scope 2 sisältää ostetun sähkön ja kaukolämmön.
Päästöt lasketaan GHG Protocol Scope 2 -ohjeiden
kaksoisraportointivaatimuksen mukaisesti sijaintipohjaisella
ja markkinapohjaisella menetelmällä. Laskelmissa käytetään
IEA:n ja kansallisten energiatilastojen päästökertoimia.
Maakaasun, nestekaasun (LPG) ja kaukolämmön kulutus
kunnossapitotoiminnoissa ja tietyissä toimipaikoissa
on jätetty raportoinnin ulkopuolelle epäolennaisena.
Suurimmat kunnossapitoa tekevät toimipaikat raportoivat
sähkönkulutuksensa, mutta muiden kunnossapidon
toimipaikkojen sähkönkulutus ekstrapoloidaan
työntekijämäärän perusteella.
Konecranesin tehtaat ovat vuodesta 2022 lähtien ostaneet
vain uusiutuvaa sähköä. Lisäksi yhtiön Hämeenlinnan
ja Hyvinkään toimipaikoissa alettiin ostaa uusiutuvaa
kaukolämpöä vuonna 2023. Konecranes varmistaa
energian alkuperän kansainvälisillä uusiutuvan energian
todistuksilla (I-REC), uusiutuvan energian todistuksilla (REC)
ja alkuperätakuilla (GO) sekä toimittajien kanssa tehdyillä
sopimuksilla.
Vuonna 2025 I-REC-todistukset ja alkuperätakuut
yhdistettiin suoraan niiden toimittajien sopimuksiin, joiden
osuus Konecranesin uusiutuvan sähkön ja kaukolämmön
kulutuksesta on 53 prosenttia. Loput ostetusta uusiutuvasta
sähköstä ja kaukolämmöstä katettiin keskitetysti hankituilla
I-REC- ja REC-sopimuksia sekä alkuperätakuilla.
Ostettuun energiaan liittyviä biogeenisiä päästöjä ei ole
saatavilla.
Scope 3
Scope 3 -päästöjen laskennassa käytetään pääosin päästö-
kertoimia, joihin sisältyvät hiilidioksidi (CO
2
), metaani (CH
4
),
dityppioksidi (N
2
O), fluorihiilivedyt (HFC), perfluorihiilivedyt
(PFC), rikkiheksafluoridi (SF
6
) ja typpifluoridi (NF
3
). Kuljetuk-
sessa ja jakelussa sekä polttoaineeseen ja energiaan liitty-
vässä toiminnassa otetaan huomioon CO
2
, CH
4
ja N
2
O.
Konecranes noudattaa scope 3 -päästöjen laskennassa
Greenhouse Gas Protocol -ohjeistusta ja on määritellyt,
että ensisijaisiksi tiedoiksi lasketaan vain sellaiset päästöt,
joissa päästökerroin on saatu arvoketjuun kuuluvalta
kumppanilta ja määrätiedot perustuvat ensisijaisiin
lähteisiin. Tämän logiikan perusteella scope 3 -päästöjen
ensisijaisten tietojen kokonaisosuus on noin kolme
prosenttia. Se koostuu tuotantoketjun alkupään kuljetus- ja
jakelutiedoista, jotka on saatu logistiikkapalvelujen tarjoajilta,
matkatoimistoilta saaduista matkustustiedoista ja valittujen
ostettujen tavaroiden ja palvelujen toimittajakohtaisista
päästökertoimista. Koko scope 3 -päästöinventaario
perustuu määrällisiin tai rahallisiin määrätietoihin, mikä
varmistaa riittävän tarkkuuden myös mittareissa, joissa
käytetään toissijaisia päästökertoimia. Toissijaiset
päästökertoimet ovat peräisin luotettavista lähteistä, joita
ovat esimerkiksi DEFRA, IEA, EcoInvent, WorldSteel ja
Exiobase.
Konecranes on alkanut kehittää entisestään scope 3
-päästöjen laskentamenetelmiä, muun muassa tarkistamalla
laskelmissa käytetyt toissijaiset perustiedot. Erityisesti
keskitytään kehittämään ensisijaisen tiedon keräämistä
toimittajilta, jotta voidaan parantaa ostetuista tavaroista ja
palveluista peräisin olevien päästöjen laskelman tarkkuutta.
Edistyminen on vielä hidasta.
88
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Konecranes on jättänyt joitakin kasvihuonekaasujen scope
3 -päästöjen luokkia inventaarion ulkopuolelle seuraavista
syistä:
• Päästöt raportoidaan scope 1 -päästöissä tai toisessa
scope 3 -luokassa:
– Luokka 8 Tuotantoketjun alkupään vuokratut
omaisuuserät: raportoidaan scope 1 -päästöissä.
– Luokka 13 Tuotantoketjun loppupään vuokratut
omaisuuserät: raportoidaan scope 3 -päästöjen
luokassa 11 Myytyjen tuotteiden käyttö.
• Luokka ei ole merkityksellinen Konecranesin liiketoiminnan
kannalta:
– Luokka 10 Myytyjen tuotteiden jalostus: Konecranes ei
myy välituotteita, joita on jalostettava huomattavasti lisää
ennen loppukäyttöä.
– Luokka 14 Franchising: Franchising ei kuulu Konecranesin
liiketoimintamalliin.
• Päästöt ovat epäolennaisia, yhteensä yhden prosentin
scope 3 -päästöistä:
– Luokka 2 Tuotantohyödykkeet
– Luokka 7 Työsuhteisten työntekijöiden työmatkaliikenne
– Luokka 9 Kuljetukset tuotantoketjun loppupäässä
– Luokka 12 Myytyjen tuotteiden käsittely käyttöiän lopussa
– Luokka 15 Investoinnit
Biogeenisten päästöjen on arvioitu olevan vähäisiä eikä niitä
siksi huomioida scope 3 -päästöjen laskennassa. Vaikka
logistiikkapalvelujen tarjoajat voivat käyttää biopolttoaineita,
kuten biodieseliä, tällaisia polttoaineita koskevia sopimuksia
ei ole tehty, ja niiden käytön odotetaan olevan vähäistä.
Biogeenisten päästöjen sisällyttämisen merkitystä
tarkastellaan uudelleen vuosittain.
Scope 3 -päästöihin liittyvät laskentamenetelmät, merkittävät oletukset ja
käytetyt päästökertoimet esitetään seuraavassa taulukossa.
Scope 3 -luokka Menetelmät, merkittävät oletukset ja päästökertoimet
1 – Ostetut tavarat ja palvelut Päästöt on laskettu ensisijaista ostomäärää koskevien tietojen sekä Ecoinventin, WordSteelin ja
toimittajakohtaisten päästökertoimien perusteella, kun tiedot ovat saatavilla. Jos määrätietoja ei ole
saatavilla, käytetään ensisijaisia rahamääräisiä ostotietoja, jotka on oikaistu inflaatiokertoimella ja
Exiobasen maakohtaisilla päästökertoimilla.
Vedenkulutuksen päästöt lasketaan vedenkulutuksen ensisijaisen määrän ja vesihuoltoa koskevan
DEFRA-päästökertoimen perusteella.
3 – Polttoaineeseen ja energiaan
liittyvät toimet, jotka eivät sisälly
scope 1- tai scope 2 -päästöihin
Ostettuihin polttoaineisiin, sähköön ja lämpöön liittyvät arvoketjun päästöt sekä siirto- ja
jakelupäästöt lasketaan todellisen kulutuksen määrän ja DEFRAn WTT-päästökertoimen ja IEA:n
elinkaaripäästökertoimen perusteella.
4 – Tuotantoketjun alkupään
kuljetukset ja jakelu
Päästöjen laskeminen perustuu suurelta osin tärkeimpien logistiikkapalvelujen tarjoajien antamiin
päästöselvityksiin, joissa päästöt lasketaan kuljetusetäisyyden ja -menetelmän sekä WTW-
päästökertoimen perusteella. Niiden tarjoajien osalta, jotka eivät pysty toimittamaan päästöselvitystä,
päästöt ekstrapoloidaan käyttämällä kuljetusmenetelmän keskimääräistä päästöintensiteettiä.
5 – Toiminnassa muodostuva jäte Päästöt lasketaan jätteiden ja veden todellisen tuotetun määrän sekä jätehuoltoa ja vedenkäsittelyä
koskevien DEFRA-päästökerrointen perusteella. Jätteen määrää koskevat perustiedot sisältävät tiedot
jätteen tyypistä ja käsittelymenetelmästä.
6 – Liiketoimintaan liittyvä
matkustaminen
Liiketoimintaan liittyvän matkustamisen päästöt lasketaan matkatoimiston antamista
päästöselvityksistä. Ne perustuvat matkustusetäisyyteen ja -tapaan ja niissä noudatetaan WTW-mallia.
Lentopäästöjen pieni osuus ekstrapoloidaan samalla päästöintensiteetillä niiden matkojen osalta, jotka
on järjestetty ilman matkatoimistoa.
11 – Myytyjen tuotteiden käyttö Päästöt lasketaan ensisijaisen siirtomäärän, tuotekohtaisten energiatietojen, käyttöasteen, elinkaaren
arvioinnin (10–30 vuotta) ja IEA:n globaalin sähkönkulutusta koskevan päästökertoimen ja polttoaineen
tuotannosta ja polttamisesta aiheutuvia päästöjä koskevan DEFRA-kertoimen perusteella. Laskennassa
ei oteta huomioon asiakkaiden mahdollista biodieselin (HVO) tai uusiutuvan sähkön käyttöä.
Tuotantoketjun loppupään vuokrattujen omaisuuserien päästöt sisällytetään tähän luokkaan samalla
menetelmällä.
89
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Organisaatiorajat scope 3 -raportoinnissa
Konecranesilla ei ole tehty huomattavia muutoksia
määritelmään siitä, mistä raportoiva yritys ja arvoketju
koostuvat. Konecranesilla ei ole operatiivisessa
määräysvallassaan yhteisyrityksiä tai pääomamenetelmällä
arvostettuja investointeja. Yhteisyritykset ja
pääomamenetelmällä arvostetut investoinnit lasketaan
toimittajiin tai investointeihin scope 3 -päästöissä.
Intensiteetin laskennassa käytetyistä nettotuloista on tietoa
tilinpäätöksen tuloslaskelmassa (liikevaihto).
E5
Resurssien käyttö ja kiertotalous
E5-1
Resurssien käyttöön ja kiertotalouteen
liittyvät toimintaperiaatteet
Konecranesin ympäristökäytännön keskeisestä
sisällöstä, soveltamisalasta, täytäntöönpanovastuusta
ja saatavuudesta on tietoa kohdassa ESRS 2 MDR-P
Olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien
hallitsemiseksi vahvistetut toimintaperiaatteet.
E5-2
Resurssien käyttöön ja kiertotalouteen
liittyvät toimet ja resurssit
Konecranesin tärkeimmät toimet vuonna 2025:
Liiketoimintamahdollisuudet: Konecranesin tavoitteena on
arvioida vuosittain vähintään kolme kiertotalouteen perus-
tuvaa liiketoimintamahdollisuutta. Yhtiö aloitti kolme uutta tut-
kimusta: pääkannattajan vaihtoehtoinen malli, huoltoautojen
hyllyjen uudelleenkäyttö ja jätehuollon parantaminen tehtailla.
Suomessa on käynnistetty prosessi, jossa huoltoautojen
hyllyjä käytetään uudelleen. Tutkimusten lisäksi yhtiö jatkoi tut-
kimus- ja innovaatio-ohjelmaansa Zero4. Konecranes odottaa
ohjelman vahvistavan entisestään yhtiön pyrkimyksiä vähentää
omien toimintojensa ja arvoketjunsa kasvihuonekaasupääs-
töjä sekä nopeuttaa kiertotaloutta. Osana Zero4-ohjelmaa oli
DareX-tutkimushanke, jossa keskitytään tietoon perustuviin
kiertotaloutta koskeviin strategioihin. Zero4:stä on lisätietoja
kohdassa E1-3 Ilmastonmuutosta koskeviin toimintaperiaat-
teisiin liittyvät toimet ja resurssit.
Materiaalin valinta: Konecranes alkoi vuonna 2025 kerätä
toimittajakohtaisia tietoja, jotta teräksen kierrätettyä osuutta
Kasvihuonekaasupäästöjen intensiteetti suhteessa
liikevaihtoon
2024 2025
Vuosi-
muutos, %
Kasvihuonekaasujen
kokonaispäästöjen intensiteetti
(sijaintiperusteinen) (tCO
2
eq
miljoonaa euroa kohti)
700 700 0 %
Kasvihuonekaasujen
kokonaispäästöjen intensiteetti
(markkinaperusteinen) (tCO
2
eq
miljoonaa euroa kohti)
700 700 0 %
voitaisiin ymmärtää paremmin. Muita keskeisiä raaka-aineita
olivat akut ja pakkaukset.
HSE Excellence ja Lean: Konecranesin omaa työtä ohjaa
sen HSE Excellence -ohjelma. Konecranes jatkoi ohjelmassa
yhtiön omien globaalien HSE-standardien täytäntöön-
panoa. Niihin kuuluu myös jätehuolto ja resurssienhallinta.
Konecranesin ympäristöystävällisissä toimintatavoissa
(Planet-Saving Behaviors) määritellään erityiset toiminta-
tavat, joita yhtiö odottaa kaikilta työntekijöiltä. Vuoden
aikana järjestettiin energiatehokkuutta ja resurssitehokkuutta
koskevia globaaleja sisäisiä viestintäkampanjoita, joissa niitä
tehtiin tunnetuksi kaikille työsuhteisille työntekijöille. Lisäksi
yhtiö alkoi integroida ympäristötoimenpiteitä tiiviimmin
Lean-työkaluihin ja kehitysohjelmiin, jotta voidaan vahvistaa
ympäristönäkökohtien ja resurssitehokkuuden huomioon
ottamisen vaikutusta jatkuvan parantamisen aloitteissa.
Konecranesin keskeisten toimien piiriin kuuluu Konecranesin
tuotekehitys, myös tutkimus- ja kehitystoiminta sekä tuotan-
toyksiköt koko maailmassa. Konecranesin kiertoon perus-
tuvia liiketoimintamalleja koskevassa innovointityössä ja
pilottihankkeissa keskitytään Euroopan alueeseen. Jos näistä
hankkeista saadaan liiketoimintaa, ne laajennetaan koko
maailmaan. Kiertotalouteen tähtäävä työ on jatkuvaa, ja pai-
nopisteitä tarkistetaan vähintään vuosittain. Kiertotalouden
liiketoimintamahdollisuuksien tutkimuksia ja suurempia kehi-
tyshankkeita varten laaditaan hankesuunnitelmia.
EU:n luokitusjärjestelmän mukaisen toiminnan 5.1
Korjaus, kunnostaminen ja uudelleenvalmistus osuus on
huomattava, ja siihen liittyvät taloudelliset resurssit ovat
olennaisen tärkeitä kiertotalouden aikaansaamisessa.
Vuonna 2025 Konecranesin toimintamenoista 2 miljoonaa
euroa (2024: 3 miljoonaa euroa) suuntautui korjaus- ja
kunnossapitotoimintaan kenttähuollon liiketoiminnassa.
Konecranes investoi 20 miljoonaa euroa (2024: 22 miljoonaa
euroa) pääomamenoina huoltoautoihin, joita tarvitaan
korjaus- ja uudelleenvalmistustyöhön.
90
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
E5-3
Resurssien käyttöön ja kiertotalouteen
liittyvät tavoitteet
Konecranesin vapaaehtoisena tavoitteena on arvioida
vuosittain vähintään kolme kiertotalouteen perustuvaa
liiketoimintamahdollisuutta kiertotalouden innovaatioiden
Aihe Soveltamisala Tavoite Lähtötaso Perusvuosi
Tavoitteessa
edistyminen
vuonna 2024
Tavoitteessa
edistyminen
vuonna 2025
Tavoitteen suhde
toimintaperiaatteiden tavoitteisiin
Kiertotalouden
liiketoiminta-
mahdollisuudet
Määritetään arvioitujen
uusien kiertotalouden liike-
toimintamallien määrällä.
Otetaan huomioon kaikki
omat toiminnot sekä arvo-
ketjujen alku- ja loppupäät.
Näissä mahdollisuuksissa
otetaan huomioon sekä
ympäristövaikutukset
(validoitu elinkaariarviointi-
menetelmällä) että liiketoi-
mintahyödyt ISO 14040-44
-standardien mukaisesti.
Arvioidaan joka
vuosi vähintään
kolme uutta
kiertotalouteen
liittyvää liiketoi-
mintamahdolli-
suutta.
3 Vuotuinen
tavoite on
ollut voimassa
vuodesta 2022
lähtien.
Arvioitu kolme (3)
uutta kiertotalouteen
liittyvää liiketoiminta-
mahdollisuutta, joissa
kaikissa keskityttiin
kiertomateriaalien
käytön lisäämiseen.
3 tutkimusta aloitettu. Tuetaan Konecranesin ympäristötavoitteita,
jotka kuvataan sen ympäristökäytännössä:
1. Maksimoidaan tuotteiden ja
palveluratkaisujen elinkaariarvo.
2. Vähennetään jätettä ja maksimoidaan
kierrätysaste.
3. Parannetaan resurssitehokkuutta
minimoimalla raaka-aineiden käyttö ja
vedenkulutus.
vauhdittamiseksi. Kiertotalous on yksi Konecranesin
siirtymäsuunnitelman keskeisistä painopistealueista
tieteeseen perustuvien ilmastotavoitteiden saavuttamiseksi,
mutta jäljempänä esitetyt resurssien käyttöön ja
kiertotalouteen liittyvät erityistavoitteet eivät perustu
ehdottomaan tieteelliseen näyttöön.
Vuonna 2025 Konecranes tarkisti kiertotalouteen liittyviä mitta-
reitaan ja tavoitteitaan. Sen tuloksena yhtiö otti käyttöön kaksi
uutta keskeistä tulosindikaattoria: kiertotalouden palveluihin liit-
tyvät tulot ja kaatopaikkajätteen osuus valmistustoiminnoissa.
Konecranes on ottanut sisäisiä sidosryhmiä mukaan
tavoitteiden asettamista koskevaan prosessiin. Siihen kuuluu
keskusteluja toimintojen ja liiketoimintayksikköjen kesken.
Yhtiö seuraa ja arvioi määräajoin myös tuloksia suhteessa
ilmoitettuihin tavoitteisiin. Edistymisestä raportoidaan
vähintään vuosittain. Tähän mennessä tulokset ovat yleisesti
olleet yhdenmukaisia suunniteltujen välitavoitteiden kanssa.
Kiertotalouteen liittyvien liiketoimintamahdollisuuksien
arviointia koskevassa tavoitteessa otetaan huomioon
kaikki omat toiminnot ja arvoketjun alku- ja loppupää.
Liiketoimintamahdollisuudet voivat liittyä useisiin
seikkoihin, kuten tuotesuunnitteluun, uusiin kiertotalouden
liiketoimintamalleihin, resurssitehokkuuteen tai
kiertotalouden materiaalien käyttöasteen kasvattamiseen.
Tavoitteiden lisäksi Konecranes on määrittänyt seuraavat
keskeiset tulosindikaattorit, joilla yhtiötä autetaan
seuraamaan resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvää
edistystä:
• Kiertotalouden palveluihin liittyvät tulot. Yhtiön tavoit-
teena on pidentää sen tuotteiden elinkaarta ja sisällyttää
niihin suunnitteluominaisuuksia, jotka helpottavat kor-
jaamista ja kunnossapitoa niin, että resursseja käytetään
mahdollisimman vähän. Tällä keskeisellä tulosindikaatto-
rilla mitataan tuloja, jotka saadaan asiakkaiden laitteiden
elinkaarta pidentävästä palvelutarjoomasta. Tietoja arvi-
oidaan ja niistä raportoidaan neljännesvuosittain. Vuonna
2025 Konecranesin tulot kiertotalouden palveluista olivat
1 655 miljoonaa euroa eli 40 prosenttia konsernin koko-
naistuloista.
• Yhtiön tuotteissa käytetyn kierrätysteräksen osuus.
Konecranes alkoi vuonna 2025 kerätä toimittajakohtaisia
tietoja kierrätysteräksen osuudesta ja paransi mittarin
laskentamenetelmää: Toimittajien tietoja käytetään,
jos niitä on saatavilla. Jos toimittajakohtaisia tietoja
ei ole saatavilla, käytetään maakohtaisia keskiarvoja.
Kierrätysteräksen osuus Konecranesin teräsostoissa on
47 prosenttia (2024: noin 40).
91
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
• Valmistustoiminnoissa syntyneen jätteen kierrätysaste.
Jätteestä kerätään tietoa järjestelmällisesti ja tulokset
lasketaan vuosittain. Vuonna 2025 kierrätysaste oli
87 prosenttia (2024: 86). Siihen kuului kierrätykseen,
uudelleenkäyttöön tai kompostointiin ohjattu jäte.
• Kaatopaikkajätteen osuus valmistustoiminnoissa.
Lasketaan kaatopaikalle sijoitetun valmistusjätteen
prosenttiosuutena suhteessa tuotetun valmistusjätteen
kokonaismäärään. Vuonna 2025 kaatopaikkajätteen osuus
oli 4,7 prosenttia.
E5-5
Resurssien ulosvirtaukset
Kiertotalouden palvelujen osuus Konecranesin liike-
vaihdosta oli 40 prosenttia. Tärkeimpiä palveluja ovat
korjaukset, kunnossapito ja varaosat, modernisoinnit
ja nosturipäivitykset sekä etäpalvelut. Laitteiden ja
komponenttien käyttökelpoisina, turvallisina ja tuottavina
pysyminen edellyttää määräaikaistarkastuksia ja
kunnossapitopalveluja sekä varaosia. Tämä auttaa
vähentämään seisokkiaikoja ja pidentämään laitteiden
elinkaarta resurssitehokkaasti. Ennalta ehkäisevässä
kunnossapidossa hyödynnetään kehittyneitä tarkastuksia ja
data-analyyseja, joiden avulla voidaan tehdä komponentti-
kohtaisia ennusteita ja asettaa suositukset ja toimet
tärkeysjärjestykseen. Tämä tarkoittaa, että kunnossapito
pystytään tekemään todellisen tilanteen perusteella
ja suunnittelemaan tuotantoaikataulujen mukaan,
jolloin korjauksista saadaan entistä kohdennetumpia ja
resurssitehokkaampia.
Nosturipäivityksissä ja modernisoinneissa on kyse vanhojen
laitteiden päivittämisestä uuden huipputeknologian
mukaisiksi. Merkittävä päivitys olemassa olevaan nosturiin
voi olla vaihtoehto sen vaihtamiseksi uuteen. Siten voidaan
myös ottaa käyttöön uutta teknologiaa, jota ei aiemmin
ole ollut. Vanhan nosturin modernisointi sen sijaan, että se
vaihdettaisiin uuteen, voi säästää satoja tonneja terästä.
Konecranesin digitaalipalveluilla on suuri rooli suorituskyvyn
parantamisessa. Kunnossapitotarpeiden optimoinnin,
varaosien hallinnan, laitteiden elinkaaren pidentämisen
ja tarkkojen vikaennusteiden ansiosta Konecranesin
asiakkaat pystyvät parantamaan toimintansa tehokkuutta,
pienentämään ympäristövaikutusta ja lisäämään
kustannustehokkuutta.
Koska nosturien käyttöiästä on tällä hetkellä saatavissa
niukasti tutkimustietoja, eri tuoteryhmien alan keskiarvoja
ei ole saatavilla. ISO 12482:2014 -standardissa määritetään
teollisuusnostureiden tavanomaiseksi käyttöajaksi 10–20
vuotta. Standardissa ei erotella eri tuoteryhmiä.
Konecranesin tuotteet on suunniteltu kestämään pitkään
ja olemaan helposti huollettavia. Nosturin käyttöikä riippuu
hyvin paljon kuorman tyypin, nostojaksojen määrän ja
tuotteen kunnossapidon kaltaisista eri tekijöistä. Odotettu
käyttöikä on tavallisesti 10–30 vuotta.
Konecranesin tuotesuunnittelussa korostetaan
modulaari suutta ja kriittisten komponenttien vaivatonta
saavutettavuutta, mikä helpottaa ripeitä korjauksia ja
vähentää seisokkiaikaa. Konecranes varmistaa myös, että
korjatut osat ovat nopeasti saatavilla, jotta niillä voidaan
tukea tehokasta kunnossapitoa ja mahdollisia päivityksiä.
Varaosia tai vaihtosarjoja on saatavilla monia vuosia, minkä
ansiosta vanhemmatkin nosturit voidaan pitää käytössä.
Modernisoinneissa voidaan lisätä uusia ominaisuuksia
käytössä oleviin nostureihin. Yhtiöllä on useita korjauspajoja,
jotka pystyvät korjaamaan nosturin komponentteja tai jopa
kokonaisia nostureita.
Tuotteiden kierrätyssisällön osuus on keskimäärin 91
(2024: 92) prosenttia materiaalien kokonaispainosta.
Kierrätettävien ainesten arvioitu osuus muovipakkauksissa
vuonna 2025 on arviolta 99 prosenttia (2024: 99)
ostetuista pakkausmateriaaleista vuonna 2022 kerättyjen
tietojen perusteella. Kierrätysmateriaalien osuus muissa
pakkausmateriaaleissa ei ole tällä hetkellä saatavilla.
Tuotteiden käyttöiän ennusteet on määritetty pääosin
kenttädataan perustuvilla suunnitellun käyttöiän
laskelmilla (design working period, DWP). Lisäksi tietyissä
tuoteluokissa tuotteiden käyttöiän arviointiin on käytetty
skenaariopohjaista laskentaa työsyklien odotetun
vakiomäärän arvioimiseksi.
3. YHTEISKUNNALLISET TIEDOT
S1
Oma työvoima
S1 SBM-3
Olennaiset omaan työvoimaan liittyvät
vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet
sekä niiden vuorovaikutus strategian ja
liiketoimintamallin kanssa
Konecranes on sitoutunut vaalimaan oikeudenmukaista,
osallistavaa ja monimuotoista työympäristöä, jossa kaikkia
kohdellaan kunnioittavasti. Yhtiön strategiassa keskitytään
myös voittamiseen tähtäävän kulttuurin edistämiseen,
muun muassa rakentamalla jatkuvaan oppimiseen
perustuvaa yrityskulttuuria, jossa työntekijöitä tuetaan ja
kannustetaan kehittymään joka päivä. Jotkin olennaisista
vaikutuksista johtuvat toiminnasta kansainvälisessä
teollisuusliiketoiminnassa. Niitä ovat muun muassa
vaikutukset ihmisten terveyteen ja turvallisuuteen sekä
työaikoihin kohdistuva paine.
Mitään omaan työvoimaan liittyvää aihetta tai osa-aihetta ei
katsottu olennaiseksi taloudellisten riskien ja mahdollisuuk-
sien näkökulmasta, ja siksi Konecranes ei anna tietoja sen
omaan työvoimaan sekä sen strategiaan ja liiketoimintamal-
liin kohdistuvista vaikutuksista ja riippuvuuksista aiheutuvien
92
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
olennaisten riskien ja mahdollisuuksien välisestä suhteesta.
Konecranes ei ole tunnistanut olennaisia vaikutuksia, joita
aiheutuisi sen ilmastosiirtymää koskevista suunnitelmista sen
omalle työvoimalle. Konecranes ei myöskään ole tunnistanut
omissa toiminnoissaan merkittävää riskiä pakkotyö- tai lapsi-
työvoimatapauksista.
Konecranesin omassa työvoimassa on työsuhteisia
työntekijöitä ja muita kuin työsuhteisia työntekijöitä.
Muissa kuin työsuhteisissa työntekijöissä on sekä itsenäisiä
ammatinharjoittajia että pääasiassa henkilöstönvuokrausta
harjoittavien ulkopuolisten yritysten toimittamia henkilöitä.
Kaikki työsuhteiset työntekijät, joihin Konecranesilla voi olla
olennaisia vaikutuksia, kuuluvat tämän kestävyysselvityksen
piiriin. Muut kuin työsuhteiset työntekijät, joihin voi kohdistua
olennaisia vaikutuksia, eivät pääosin kuulu selvitysten piiriin,
mutta heidät mainitaan erikseen, kun heitä käsitellään
tietyissä tiedoissa.
Terveys- ja turvallisuusvaikutukset ovat merkityksellisimpiä
operatiivisissa tehtävissä työskenteleville henkilöille riippu-
matta siitä, ovatko he työsuhteisia vai muita kuin työsuhteisia
työntekijöitä. Kielteisiä terveys- ja turvallisuusvaikutuksia voi
kohdistua erityisesti henkilöihin, jotka työskentelevät tuotan-
tolaitoksissa, nostureiden ja laitteiden asentamisessa sekä
kunnossapitotoimissa, joissa asentajien työolot vaihtelevat.
Lisäksi työntekijöillä, joiden työtehtäviin kuuluu paljon autolla
ajamista, on muita suurempi liikenneonnettomuuksien riski.
Sekä operatiivisissa tehtävissä että toimistotehtävissä työs-
kenteleviin henkilöihin voi kohdistua liiallisista ylitöistä johtuvia
kielteisiä vaikutuksia. Molemmat työntekijätyypit hyötyvät
koulutuksen ja taitojen kehittämisen sekä osallisuuden ja
monimuotoisuuden myönteisistä vaikutuksista.
Kielteisten vaikutusten osalta Konecranes katsoo, että
terveys- ja turvallisuusvaikutukset johtuvat yksittäisistä
tapauksista. Liiallisten ylitöiden aiheuttamia vaikutuksia
voidaan pitää laajalle levinneenä riskinä, joka voi aiheuttaa
terveys- ja turvallisuusongelmia.
Mitä tulee haitallisiin vaikutuksiin, Konecranesin terveys-,
turvallisuus- ja henkilöstöprosessit auttavat ymmärtämään,
mitkä nimenomaiset henkilöstöryhmät voivat olla muita suu-
remmassa vaarassa haitoille. Esimerkiksi tieto siitä, keillä on
erityinen riski kielteisille terveys- ja turvallisuusvaikutuksille,
perustuu yhtiön terveyden ja turvallisuuden hallintajärjestel-
mään ja riskienarviointiprosesseihin. Nimenomaisilla proses-
seilla varmistetaan, että työ tehdään turvallisesti erityisesti
vaarallisissa ympäristöissä, kuten ydinvoima- ja jätteenkäsit-
telylaitoksissa. Konecranesin henkilöstöprosesseilla, kuten
henkilöstökyselyillä, saadaan tietoa työntekijöistä, joihin
liialliset ylityöt vaikuttavat erityisesti.
Konecranesin osallisuuteen keskittyminen puolestaan
vaikuttaa myönteisesti kaikkiin työntekijöihin. Koulutuksen
ja taitojen kehittämisen osalta kaikilla työsuhteisilla
työntekijöillä on mahdollisuus henkilökohtaiseen
kehityskeskusteluun ja tiettyyn määrään koulutusta.
S1-1
Omaan työvoimaan liittyvät
toimintaperiaatteet
Konecranesin ympäristökäytännön, ihmisoikeuksia
koskevien toimintaperiaatteiden, työterveys- ja
työturvallisuuskäytännön, osallisuutta ja monimuotoisuutta
koskevan käytännön ja oikeudenmukaisen työn
puiteperiaatteiden keskeisestä sisällöstä, soveltamisalasta,
täytäntöönpanovastuusta ja saatavuudesta on tietoa
kohdassa ESRS 2 MDR-P Olennaisten vaikutusten,
riskien ja mahdollisuuksien hallitsemiseksi vahvistetut
toimintaperiaatteet.
Oman työvoiman kannalta merkitykselliset
ihmisoikeuspoliittiset sitoumukset
Konecranes on tehnyt yhtiön ihmisoikeuksia koskevissa
toimintaperiaatteissa sen oman työvoiman kannalta
merkityksellisiä sitoumuksia. Sitoumukset ovat seuraavat:
Konecranes kunnioittaa ja tukee ihmisoikeuksia, noudattaa
ihmisoikeuksia koskevaa riskiperusteista due diligence
-prosessia, ylläpitää tehokkaita mekanismeja huolenaiheiden
esiin tuomista varten ja pyrkii korjaamaan vaikutukset.
Konecranes on sitoutunut toimimaan tavalla, joka on yhden-
mukainen kansainvälisessä ihmisoikeussopimuksessa ja Kan-
sainvälisen työjärjestön (ILO) työelämän perusperiaatteista
ja -oikeuksista antamassa julistuksessa (ILOn periaatteet,
jotka koskevat työterveyttä ja -turvallisuutta, yhdistymisva-
pautta ja työehtosopimusneuvotteluja koskevaa vapautta,
syrjimättömyyttä työssä ja ammatissa, orjuuden ja pakkotyön
lopettamista ja lapsityövoiman poistamista) määritettyjen
kansainvälisesti tunnustettujen ihmisoikeuksien kanssa.
Konecranes toimii vuorovaikutuksessa vaikutuksen kohteena
olevien omaan työvoimaansa kuuluvien ihmisten kanssa
osana yhtiön ihmisoikeuksia koskevaa due diligence
-prosessia.
Jos Konecranes aiheuttaa kielteisiä ihmisoikeusvaikutuksia
tai myötävaikuttaa niihin, yhtiö pyrkii tarjoamaan vaikutuksen
kohteena olevien henkilöiden käyttöön korjaavia toimia.
Tämä on dokumentoitu Konecranesin ihmisoikeuksia
koskeviin toimintaperiaatteisiin ja tutkintaprosessiin.
Ihmiskauppa, pakkotyö ja lapsityövoima sekä
yhdenmukaisuus oman työvoiman kannalta
merkityksellisten kansainvälisesti tunnustettujen
standardien kanssa
Konecranesin ihmisoikeuksia koskevat toimintaperiaatteet
on yhdenmukaistettu YK:n yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia
koskevien ohjaavien periaatteiden kanssa. Tämä on
tapahtunut noudattamalla periaatteiden odotuksia due
diligence -prosessin rakenteesta ja antamalla sitoumus pitää
yllä tehokkaita mekanismeja huolenaiheiden esiin tuomista
varten ja pyrkiä korjaamaan vaikutukset.
93
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Konecranesin toimintaperiaatteissa kielletään yksiselittei-
sesti pakkotyö ja lapsityövoima.
Työtapaturmien ehkäiseminen
Konecranesin terveys- ja turvallisuuskäytännössä kuvataan
terveyden ja turvallisuuden hallintaa koskevat sitoumukset ja
tavoitteet. Näitä aiheita johdetaan terveyden, turvallisuuden
ja ympäristön osaamisohjelman avulla, ja siinä keskitytään
kolmeen alueeseen: elintärkeisiin turvallisuusohjeisiin,
globaaleihin terveys-, turvallisuus- ja ympäristöstandardeihin
ja sertifioituihin hallintajärjestelmiin, jotka on sertifioitu ISO
45001 -standardin mukaisesti.
Toimintaperiaatteet, joilla pyritään poistamaan
syrjintä
Yhtiön eettisissä toimintaperiaatteissa esitetään odotukset
Konecranesin toimimisesta yhdenvertaiset mahdollisuudet
tarjoavana työnantajana, ja kielletään kaikenlainen syrjintä.
Osallisuutta ja monimuotoisuutta koskevassa käytännössä
todetaan, että Konecranes pyrkii luomaan osallistavan
työympäristön, jossa eri taustoista tulevat ihmiset – myös
erityisessä haavoittuvuusriskissä olevat henkilöt – kokevat,
että heihin luotetaan, he voivat kukoistaa työskentelemällä
psykologisesti turvallisessa ympäristössä ja he saavat
yhdenvertaiset mahdollisuudet menestyä. Osallisuutta ja
monimuotoisuutta koskeva käytäntö päivitettiin vuonna
2025. Lisäksi Konecranesin osaajien hankintaa ja rekrytointia
koskevissa toimintaperiaatteissa pyritään varmistamaan, että
rekrytointikäytännöillä pystytään saamaan monimuotoisia
osaajia ja että Konecranes tarjoaa yhdenvertaiset
mahdollisuudet eri taustoista tuleville ihmisille.
Konecranesin osallisuutta ja monimuotoisuutta koskevassa
käytännössä ja eettisissä toimintaperiaatteissa todetaan,
että yhtiö ei suvaitse syrjintää ketään vastaan työntekijän
rodun, uskonnon, ihonvärin, sukupuolen, sukupuoli-
identiteetin, seksuaalisen suuntautumisen, iän, siviilisäädyn,
perhetilanteen, kansallisen taustan, syntyperän tai
yhteiskunnallisen taustan, kansalaisuuden, poliittisen kannan,
ammattiliiton jäsenyyden, vamman (kun hakija tai työntekijä
on pätevä suoriutumaan työn keskeisistä tehtävistä
kohtuullisesti mukautettuna tai mukauttamatta) kaltaisten
syiden perusteella tai muunlaista syrjintää, joka kuuluu
asiaankuuluvien asetusten ja lakien soveltamisalaan. Yhtiö ei
suvaitse minkäänlaista häirintää.
Osallisuutta ja monimuotoisuutta koskevat sitoumukset
pannaan täytäntöön yhtiön strategian avulla, sillä ne ovat
tiiviisti linjassa Konecranesin strategisten avaintekijöiden
kanssa. Konecranesin tavoitteena on rakentaa organisaatio,
joka koostuu oikeista taidoista, osaamisesta ja pätevyydestä
hyödyntämällä erilaisista taustoista, ideoista ja näkökulmista
saatavia etuja. Näin ollen kaikki monimuotoisuuteen
liittyvät näkökohdat otetaan huomioon. Siksi Konecranesin
osallisuutta ja monimuotoisuutta koskeva ohjelma
on sisällytetty yhtiön prosesseihin, ja se koskee koko
liiketoimintaa. Työsuhteisten työntekijöiden palkitsemista
koskevien yhteisten ja puolueettomien perusteiden
käyttöä vahvistetaan, ja yhtiö on sitoutunut varmistamaan
työsuhteisille työntekijöilleen palkkatasa-arvon paikallisten
vaatimusten, EU:n direktiivien ja muiden asiaankuuluvien
säädösten mukaisesti koko maailmassa. Konecranes tukee
palkkatasa-arvoa sekä lainsäädännön vuoksi että siksi, että
se on osa yhtiön yhdenvertaisuusperiaatteita.
Konecranes korostaa myönteisiä toimia, joilla edistetään
kaikkien osallisuutta, lisätään tietoisuutta, tunnustetaan
kognitiivisen monimuotoisuuden merkitys ja ehkäistään
syrjintää puuttumalla aktiivisesti tiedostamattomiin ennak-
koluuloihin.
Konecranes ei suvaitse minkäänlaista häirintää. Yhtiön
eettisissä toimintaperiaatteissa määritetään periaatteet
ja prosessit työsuhteisten työntekijöiden suojelemiseksi.
Konecranesin osallisuutta ja monimuotoisuutta koskevan
ohjelman täytäntöönpanoa johtavat ja ohjaavat liiketoi-
minta-alueet, liiketoimintayksiköt ja paikalliset organisaa-
tiot Inclusion & Diversity -johtajan johtamana yhtiötasolla.
Paikallistasolla Konecranes varmistaa juridisten yksiköiden
valvontatoimikuntien avulla, että osallisuutta ja monimuotoi-
suutta koskevat toimet ovat osa paikallisia ohjelmia ja että
niissä noudatetaan paikallista lainsäädäntöä. Tavoitteet on
määritelty, jotta niissä edistymisestä tulisi näkyvää ja jotta ne
ohjaisivat meitä kohti aidosti osallistavaa ympäristöä.
S1-2
Prosessit, jotka koskevat yhteydenpitoa
vaikutuksista oman työvoiman ja
työntekijöiden edustajien kanssa
Konecranesilla pidetään säännöllisesti työntekijätapaamisia
ja tehdään henkilöstökyselyitä. Paikalliset terveys- ja
turvallisuustoimikunnat ja työntekijöiden muut paikalliset
toimikunnat pitävät yhteyttä yhtiön omaan työvoimaan
ja työntekijöiden edustajiin, jotta työntekijöiden palaute
voidaan sisällyttää päätöksiin, jotka koskevat mahdollisia
työvoimavaikutuksia. Konecranes pitää myös viestintäkanavat
avoimina työntekijöiden edustajien suuntaan, jotta kaikista
päivittäisessä työssä mahdollisesti esiin nousevista
huolenaiheista voidaan keskustella ja niihin puuttua.
Yhteyttä pidetään sekä suoraan Konecranesin työntekijöihin
että heidän edustajiensa välityksellä esimerkiksi työpaik-
kaneuvostossa sekä työntekijöiden edustajien tai liittojen
välityksellä, kun niitä on. Yhteyttä pidetään eri vaiheissa, muun
muassa hankkeiden ja toimintaperiaatteiden suunnittelu-,
täytäntöönpano- ja arviointivaiheissa. Yhteydenpidon tiheys
vaihtelee kuukausittaisista resurssiryhmien kokouksista,
neljännesvuosittaisista työntekijätapaamisista ja puolivuo-
sittaisista kyselyistä tarpeen mukaan käytäviin keskusteluihin
nimenomaisista aiheista. Henkilöstöjohtajalla on operatii-
vinen vastuu siitä, että yhtiön omaan työvoimaan pidetään
tehokkaasti yhteyttä. Henkilöstöjohtaja valvoo yhteydenpi-
tostrategioiden täytäntöönpanoa ja varmistaa, että palaute
otetaan osaksi organisaation toimintatapaa.
94
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Konecranes on allekirjoittanut eurooppalaisten
työsuhteisten työntekijöidensä kanssa sopimuksen
eurooppalaisen yritysneuvoston perustamisesta. Sillä
voidaan varmistaa ihmisoikeuksien kunnioittaminen ja
säännöllisen yhteydenpidon helpottaminen sekä tärkeiden
seikkojen arviointi ja työntekijöiden kuuleminen niistä.
Osapuolet ovat ottaneet huomioon Eurooppa-neuvoston
direktiivin (neuvoston direktiivi 94/45/EY) eurooppalaisen
yritysneuvoston perustamisesta.
Konecranesin ja sen oman työvoiman välisen vuoro-
vaikutuksen vaikuttavuutta arvioidaan eri menetelmillä.
Menetelmät sisältävät henkilöstökyselyiden analysoimisen
trendien ja kehitysalueiden tunnistamiseksi, kyselyiden,
fokusryhmien ja työntekijätapaamisten osallistumisasteiden
seurannan sitoutumisen indikaattorina ja työntekijöiden
vapaaehtoisen vaihtuvuuden seurannan.
Toimet, joilla on pyritty saamaan näkemyksiä
erityisen haavoittuvassa asemassa olevilta henkilöiltä
Yhtiö pyrkii aktiivisesti saamaan palautetta haavoittuvassa
asemassa olevilta ja mahdollisesti syrjäytyneiltä
työntekijäryhmiltä henkilöstökyselyillä, joissa työsuhteisilta
työntekijöiltä kerätään tietoa heidän työpaikkansa
osallisuutta koskevista kokemuksistaan ja näkemyksistään.
Konecranes tukee ja kannustaa muodostamaan paikallisen
lainsäädännön mukaisesti työntekijöiden paikallisia
resurssiryhmiä, jotka tarjoavat paikan ja tilaisuuden parantaa
käytäntöjä haavoittuvassa asemassa olevien työntekijöiden
osallisuuden parantamiseksi.
Sukupuolen moninaisuuden osalta on perustettu useita pai-
kallisia työntekijöiden resurssiryhmiä tukemaan sukupuolten
tasa-arvon edistymistä ja osallisuutta paikallisten lakien ja
asetusten mukaisesti.
Organisaation sisällä yhtiö on parantanut tietoisuutta osallista-
vasta kulttuurista vankalla kurssitarjonnalla ja viestinnällä.
S1-3
Prosessit kielteisten vaikutusten
korjaamiseksi ja kanavat omalle
työvoimalle huolenaiheiden esiin
tuomiseksi
Jos Konecranes aiheuttaa kielteisiä ihmisoikeusvaikutuksia
tai myötävaikuttaa niihin, yhtiö pyrkii tarjoamaan vaikutuksen
kohteena olevien henkilöiden käyttöön korjaavia toimia joko
yhtiön omien resurssien avulla tai tekemällä korjaamisen
osalta yhteistyötä lakisääteisten prosessien perusteella esi-
merkiksi poistamalla riskitekijöitä, tukemalla asianomaisia
henkilöitä ja tarvittaessa estämällä vastatoimet. Tutkinta-
tapauksissa, joissa on ihmisoikeusnäkökulma, korjaamis-
tarve otetaan aina huomioon, kun pohditaan korjaavia ja
oikaisevia toimia. Tämä koskee myös seurantaa, jossa var-
mistetaan, että tarvittavat toimet toteutetaan.
Korjaamisen vaikutuksia ja vaikuttavuutta arvioidaan
tutkintaprosessin yhteydessä esimerkiksi seuraamalla
kyseisten kielteisten vaikutusten mahdollista toistumista.
Konecranes kannustaa työsuhteisia työntekijöitään ja kaikkia
ulkoisia sidosryhmiä ilmoittamaan kaikista Konecranesiin
liittyvistä huolenaiheista vastatoimia pelkäämättä. Yhtiöllä
on käytössä erityinen raportointikanava, väärinkäytöksistä
ilmoittamiseen tarkoitettu kanava, jolla voi raportoida
kaikenlaisista vaatimustenmukaista ja eettistä toimintaa
koskevista huolenaiheista. Kun paikallisissa laeissa niin
edellytetään, Konecranesilla on käytössä myös paikallisia
raportointikanavia, joita hallinnoidaan paikallisten lakien
mukaisesti. Väärinkäytösten ilmoittamiseen tarkoitetuista
kanavista, kanavien käytettävyyttä tukevista prosesseista
sekä sisäisistä tutkinnoista on lisätietoa kohdassa G1-1
Liiketoiminnan harjoittamista koskevat toimintaperiaatteet
ja yrityskulttuuri. Konecranesilla on myös sisäinen terveys-,
turvallisuus- ja ympäristöasioiden raportointityökalu ja
paikallisia terveys- ja turvallisuustoimikuntia kaikenlaisten
terveyttä ja turvallisuutta koskevien huolenaiheiden ja
havaintojen esiin tuomiseen.
Työntekijäasioihin liittyvät valitukset, jotka liittyvät lakien
tai yhtiön toimintaperiaatteiden tosiasiallisiin tai epäiltyihin
rikkomisiin, käsitellään konsernin tutkintaprosessin
mukaisesti. Muussa tapauksessa People & Culture
-toiminto johtaa työntekijäasioita koskevia paikallisia
valitustenkäsittelyprosesseja. Nämä prosessit on
yhdenmukaistettu ammattiliittojen tai työpaikkaneuvostojen
vaatimusten ja sovellettavan lainsäädännön kanssa.
Terveyteen ja turvallisuuteen liittyviä onnettomuuksia, läheltä
piti -tilanteita ja havaintoja seurataan terveys-, turvallisuus-
ja ympäristöasioiden raportointityökalulla ja paikallisissa
terveys- ja turvallisuustoimikunnissa.
Terveys-, turvallisuus- ja ympäristöasioiden raportointi-
työkalu on kaikkien työsuhteisten työntekijöiden ja muiden
kuin työsuhteisten työntekijöiden eli Konecranesin omaan
työvoimaan kuuluvien käytettävissä. Työkalu on käytettävissä
sekä mobiilisovelluksena että verkkopohjaisen käyttöliit-
tymän avulla, ja siinä on 28 kielivaihtoehtoa. Tästä työkalusta
tiedotetaan säännöllisesti erilaisten terveys- ja turvallisuus-
koulutusten osana.
Konecranesilla on jäsennelty ja luottamuksellinen prosessi,
jonka avulla seurataan ja valvotaan sääntöjen noudattamista
ja esiin nostettuja eettisiä kysymyksiä, kuten kohdassa G1-1
Liiketoiminnan harjoittamista koskevat toimintaperiaatteet
ja yrityskulttuuri kuvataan. Sidosryhmien palautetta
raportointikanavan vaikuttavuudesta saadaan kolmannen
osapuolen tekemistä Konecranesin yhteiskuntavastuun
arvioinneista ja erilaisista työntekijöille tarkoitetuista
kyselyistä, kuten henkilöstökyselystä sekä Compliance
& Ethics -riskien arviointitutkimuksesta. Konecranes on
palautteen perusteella lisännyt esimerkiksi paikallista
viestintää huolenaiheista raportoimista koskevasta
prosessista. Valitusmenettelyn vaikuttavuutta pohdittaisiin
ja se varmistettaisiin myös mahdollisten fuusioiden
ja yritysostojen sekä sellaisten muiden mahdollisten
olennaisten muutosten yhteydessä, joissa yhtiötä tai sen
liiketoimintaa järjestellään uudelleen.
95
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Terveys-, turvallisuus- ja ympäristöasioiden raportointityö-
kaluun syötettyjä tietoja seuraavat tiiviisti paikalliset terveys-,
turvallisuus- ja ympäristöasioiden asiantuntijat sekä yksi-
köiden päälliköt. Korjaavat toimet luodaan järjestelmässä,
ja niiden toteuttamista seurataan säännöllisesti. Vastuussa
olevan liiketoimintayksikön paikalliset terveys- ja turvalli-
suustoimikunnat tukevat prosessia esimerkiksi tuomalla esiin
ongelmia ja seuraamalla korjaavia toimia.
Sisäiseen verkostoon pidetään säännöllisesti yhteyttä,
minkä ansiosta saadaan palautetta terveys-, turvallisuus-
ja ympäristöasioiden raportointityökalusta ja sen
käytettävyydestä. Käyttäjiä myös kannustetaan esittämään
parannusehdotuksia.
Työntekijöiden tietoisuutta raportointikanavista ja
tutkintaprosessista ja heidän luottamustaan siihen
seurataan ja arvioidaan säännöllisesti riskienarvioinneissa
ja kyselytutkimuksissa sekä saatujen raporttien
säännöllisen seurannan ja analyysin yhteydessä. Lisäksi
seurataan kahteen seuraavaan henkilöstökyselyn
väittämään annettujen myönteisten vastausten osuutta:
1) ”Yksikköni johto on sitoutunut rehellisyyteen ja
eettisiin liiketoimintakäytäntöihin” ja 2) ”Tunnen voivani
ilmoittaa epäeettisestä käytöksestä, jos havaitsen sitä
Konecranesilla”. Ne kuuluvat Konecranesin keskeisiin
Compliance & Ethics -suorituskykymittareihin. Lisäksi
joka toinen vuosi tehtävässä Compliance & Ethics -riskien
arviointikyselyssä vastaajia pyydetään arvioimaan
esimerkiksi riskiä siitä, että ihmiset eivät raportoi, koska he
eivät tunne asiaankuuluvia kanavia tai koska he eivät luota
prosessiin tai pelkäävät vastatoimia.
Konecranesilla on vastatoimien torjumista koskevat
tiukat toimintaperiaatteet, jotka esitetään eettisissä
toimintaperiaatteissa ja väärinkäytösten ilmoittamista
koskevissa ohjeissa. Lisätietoja on kohdassa
G1-1 Liiketoiminnan harjoittamista koskevat
toimintaperiaatteet ja yrityskulttuuri.
S1-4
Toimien toteuttaminen omaan
työvoimaan kohdistuvien vaikutusten
suhteen ja toimintatavat omaan
työvoimaan liittyvien olennaisten
riskien hallitsemiseksi ja olennaisten
mahdollisuuksien hyödyntämiseksi
sekä kyseisten toimien vaikuttavuus
Terveys ja turvallisuus:
Vuonna 2025 jatkettiin toimia, joilla terveys ja turvallisuus
saataisiin juurrutetuksi osaksi kaikkien päivittäistä työtä. Tämä
tehtiin tukemalla työntekijöitä vaarojen tunnistamisessa,
tekemällä terveys-, turvallisuus- ja ympäristöhavaintoja ja
edistämällä terveys-, turvallisuus- ja ympäristöasioiden
osaamista. ISO 45001 -sertifioinnit kattoivat edelleen
suurimman osan organisaatiosta.
Turvallisuuteen liittyvistä tapauksista pyrittiin oppimaan
tutkinnan ja korjaavien toimien avulla. Terveys-, turvallisuus-
ja ympäristöasioiden raportointityökalu tukee tapauksia
koskevien tutkintojen laatua ja korjaavien toimien
toteuttamista. Vakavien ja mahdollisesti vakavien tapaturmien
ja kuolemantapausten (Serious Injury and Fatality, SIF)
raportointiin ja seurantaan keskityttiin edelleen vahvasti.
Terveys-, turvallisuus- ja ympäristöhavaintojen määrä on
ollut viime vuosina johtava suorituskykymittari. Kaikilla
organisaation alueilla tapahtui huomattavaa parannusta
havaintojen raportoinnissa.
Konecranes jatkaa turvallisuuskulttuurinsa parantamista
yhdessä kaikkien Konecranesin työntekijöiden kanssa
seuraten terveys-, turvallisuus- ja ympäristöasioiden
osaamisohjelmaansa. Vuonna 2026 Konecranes
jatkaa ennaltaehkäisevää työprosessien tarkastelua
järjestelmällisesti, jotta prosessien turvallisuus varmistetaan.
Seuraavia muita keskeisiä toimintoja jatketaan: parannetaan
entisestään turvallisuuteen liittyvien tapausten tutkintaa
ja korjaavia toimia sekä havaintojen laatua ja keskitytään
vähentämään SIF-tapauksille altistumista.
Konecranesilla on työkaluja ja resursseja työntekijöiden
hyvinvoinnin tukemiseen ja parantamiseen, kuten työterveys-
palvelut ja useat resilienssiin ja hyvinvointiin liittyvät kurssit.
Konecranes lanseerasi vuonna 2025 koko henkilöstöä kos-
kevan globaalin hyvinvointistrategian, joka perustuu vuonna
2024 tehdystä esihenkilöiden hyvinvointitutkimuksesta
saatuihin näkemyksiin. Strategian tavoitteena on sisällyttää
hyvinvointi osaksi yrityskulttuuria, vahvistaa Konecranesin
työntekijöiden resilienssiä ja terveyttä sekä tukea fyysistä ter-
veyttä ja mielenterveyttä. Se sisältää konkreettisia toimia joh-
tamisen, yksilön hyvinvoinnin ja organisaatiorakenteiden alalla.
Työaika:
Työaikaa seurataan paikallisissa henkilöstöprosesseissa, joihin
kuuluu tavallisesti työajan sähköinen rekisteröinti ja johdon
hyväksynnät. Näiden jatkuvien paikallisten prosessien lisäksi
paikallisten työaikamääräysten ja Konecranesin yleisten
suositusten noudattamista arvioidaan vuosittain joillakin
toimipaikoilla Konecranesin yhteiskuntavastuun arviointien
osana. Parannustoimista sovitaan tapauskohtaisesti arvioin-
tien jälkeen. Vuonna 2025 tehtiin kolme arviointia, ja vuodelle
2026 on suunniteltu ainakin kolme. Työaika on myös yksi edellä
mainitun Konecranesin hyvinvointistrategian osatekijä.
Koulutus ja taitojen kehittäminen:
Konecranes tarjoaa työsuhteisille työntekijöilleen erilaisia
kehitys- ja koulutusohjelmia, joiden aiheet vaihtelevat tekno-
logiasta, myynnistä, viestinnästä, johtamisesta ja työsuojelusta
hankehallintaan ja työskentelytapoihin. Lisäksi työntekijät
voivat monipuolistaa työtään esimerkiksi vertaisoppimisen
tai työssä oppimisen avulla tai liittymällä mentoroinnin ja val-
mennuksen ohjelmiin ja yhteisöihin. Konecranesilla on useita
sisäisiä ura- ja liikkuvuusmahdollisuuksia, ja se tuo aktiivisesti
esiin sisäisiä mahdollisuuksia sisäisten urasivujen, kehityskes-
kustelujen, sosiaalisen median alustojen ja uutiskirjeiden avulla.
Näin huolehditaan siitä, että työsuhteiset työntekijät pääsevät
etenemään urallaan ja kehittämään ammatillista asiantun-
96
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
temustaan. Konecranes tarjosi myös vuonna 2025 kaikille
Konecranesin työsuhteisille työntekijöille mahdollisuuden
kehityskeskusteluihin esihenkilön kanssa. Käymällä jatkuvaa
vuoropuhelua esihenkilönsä kanssa työntekijät pystyvät saa-
vuttamaan tavoitteensa entistä nopeammin ja vauhdittamaan
ammatillista kasvuaan. Muille kuin työsuhteisille työntekijöille
Konecranes tarjoaa myös koulutusta, jonka aiheet vaihtelevat
teknologiasta, myynnistä, viestinnästä, johtamisesta ja työ-
suojelusta hankehallintaan ja työskentelytapoihin.
Konecranes aikoo jatkaa samanlaista toimintatapaa koulu-
tuksessa ja kehityksessä vuonna 2026.
Osallisuus ja monimuotoisuus:
Kohdassa S1-1 Omaan työvoimaan liittyvät toimintaperi-
aatteet on tietoa siitä, miten osallisuuteen ja monimuotoi-
suuteen liittyviä toimintaperiaatteita pannaan täytäntöön
erityisillä menettelyillä osallisuuden ja monimuotoisuuden
edistämiseksi yleisesti.
Konecranes on edelleen osoittanut sitoutumistaan
kaikenlaisen monimuotoisuuden kunnioittamiseen, kouluttaen
organisaatiota osallisuudesta sekä edistäen kulttuuria,
joka tukee suorituskykyä, osallisuutta ja hyvinvointia. Tämän
tukemiseksi Konecranes on laatinut käsikirjan, jossa on ohjeita
osallistavasta kielenkäytöstä ja käyttäytymisestä, nostanut
uudelleen esiin kulttuuria käsittelevää sarjaa tietoisuuden
lisäämiseksi ja järjestänyt sisäisiä verkkoseminaareja, joissa
kannustetaan pohtimaan osallistavuutta.
Vuonna 2025 laadittiin uusi etenemissuunnitelma,
jonka avulla osallisuutta ja monimuotoisuutta koskevaa
työtä jatketaan käytännönläheisesti. Lisäksi käytäntöä
uudistettiin niin, että siinä kuvataan, miten osallisuuden
ja yhteenkuuluvuuden kulttuuri on Konecranesin
kulttuurin perusta. Liiketoiminta-alueilla järjestettiin myös
ennakkoluuloista vapautumista käsitteleviä työpajoja.
Yhtiö on perustanut kirjaston osallisuutta käsittelevää
koulutusta ja verkko-oppimista varten, ja osallisuuden ja
monimuotoisuuden periaatteet on sisällytetty kaikkiin esi-
henkilö- ja johtamisohjelmiin. Yhtiön mentorointiohjelmia tar-
jotaan koko organisaatiolle, ja niissä keskitytään pääasiassa
kasvun nopeuttamiseen sekä tuen, roolimallien ja ohjauksen
tarjoamiseen kaikille. Näissä ohjelmissa hyödynnetään sekä
sisäisiä että ulkoisia mentoreita. Lisäksi yhtiö on kehittänyt
yhteistyössä ulkopuolisten kumppaneiden kanssa ohjelman
nimeltä ”Inclusive Pathways to Leadership”. Näillä oppimis- ja
kehittämisaloitteilla jatketaan johtajien kouluttamista kaikilla
tasoilla ja tuetaan sukupuolten välisen tasapainon kehitystä
johtotehtävissä, mikä on olennaisen tärkeää EU:n pörssi-
yhtiöiden hallintoelimiä koskevan direktiivin vaatimusten
täyttämiseksi.
Konecranes teki vuonna 2025 globaalin palkkatasa-
arvotarkastuksen ja suunnitteli tarvittavat toimet. Konecranes
on myös sisällyttänyt palkkatasa-arvoprosessinsa
kokonaisuudessaan vuosikelloon ja on edelleen sitoutunut
varmistamaan oikeudenmukaisen ja tasa-arvoisen
palkkauksen kaikissa toimipaikoissaan.
Vuonna 2026 Konecranes jatkaa organisaation kouluttamista
ja tietoisuuden lisäämistä osallisuutta ja monimuotoisuutta
koskevista aiheista. Suunnitelmissa on myös laajentaa
toimia kehittämällä ohjelmia, joissa keskitytään vammaisten
osallisuuteen ja sukupolvien monimuotoisuuteen.
Omaan työvoimaan liittyviin toimiin kohdennetut
taloudelliset resurssit
Konecranes on kohdistanut merkittäviä panostuksia
työterveyden ja -turvallisuuden kehittämiseen sekä
henkilöstönsä koulutukseen ja kehittämiseen. Koska omaan
työvoimaan liittyvät pääoma- ja toimintamenot ovat osa
Konecranesin toimintoja, yhtiö pyrkii jatkossa kehittämään
konsolidoitua raportointiaan kyseisestä aiheesta.
Korjaamiseksi tai korjaamisen mahdollistamiseksi
toteutetut toimet
Vuoden 2025 aikana toteutettiin toimia korjaavien
toimen piteiden tarjoamiseksi ihmisille, joihin
olennaiset kielteiset vaikutukset vaikuttivat. Korjaavat
toimenpiteet perustuvat paikalliseen lainsäädäntöön ja
vakuutusjärjestelmiin, ja ne koskevat pääasiassa vammojen
hoitoa ja kuntoutusta. Muita korjaavia toimenpiteitä
(esimerkiksi taloudellista tukea perheille, korvauksia,
seuraamuksia, työtehtävien uudelleenjärjestelyä) harkitaan
tapauskohtaisesti tapauksen vakavuuden, paikallisten
sosiaaliturvajärjestelmien ja perheen yksilöllisen tilanteen
perusteella.
Toimien vaikuttavuuden arviointi tulosten tuottamisessa
omalle työvoimalle
Terveyteen ja turvallisuuteen liittyvien toimien ja aloitteiden
vaikuttavuutta seurataan ennakoivilla ja viiveellisillä indikaat-
toreilla sekä yhtiön sisäisillä terveys- ja turvallisuustarkas-
tuksilla ja sertifiointiauditoinneilla.
Oikeudenmukaisen työn puiteperiaatteiden noudattamista
arvioidaan vuosittain valituissa toimipaikoissa paikan päällä
tehtävissä yhteiskuntavastuun arvioinneissa. Periaatteisiin
kuuluu joitakin olennaisia vaikutuksia, kuten työaika. Näihin
arviointeihin kuuluu myös työntekijöiden luottamuksellisia
haastatteluja. Sisäisen tarkastuksen toiminto arvioi
valituissa toimipaikoissa, noudattaako yhtiö paikallisia
työaikamääräyksiä.
Koulutuksen ja taitojen kehittämisen vaikuttavuutta
arvioidaan esimerkiksi valittujen koulutusten päätteeksi
kerätystä palautteesta. Henkilöstökyselyssä on
kysymyksiä koulutuksen riittävyydestä, koetusta
terveydestä ja turvallisuudesta, työ- ja yksityiselämän
tasapainosta sekä osallisuudesta ja monimuotoisuudesta.
Henkilöstökyselyn tuloksia analysoidaan kokonais-
valtaisesti tiimin tasolta globaalille tasolle asti, jotta
voidaan arvioida, miten työntekijät organisaation eri osissa
kokevat nykytilan.
Konecranesia arvioivat myös erilaiset sijoittajat/analyytikot
ja asiakkaiden yhteiset arviointialustat, jolloin sitä voidaan
verrata vertaisyhtiöihin.
97
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Prosessit, joilla tunnistetaan tarvittavat ja asianmukaiset
toimet torjumaan todelliset tai mahdolliset kielteiset
vaikutukset
Konecranesilla on useita prosesseja, joilla se tunnistaa, mitä
toimia tarvitaan ja mitkä ovat asianmukaisia sen työvoimaan
kohdistuvien todellisten tai mahdollisten kielteisten
terveys- ja turvallisuusvaikutusten torjumiseksi: 1) Arvioidaan
ja vähennetään työterveys- ja työturvallisuusriskejä, 2)
ehkäistään ja seurataan terveyteen ja turvallisuuteen liittyviä
onnettomuuksia, läheltä piti -tilanteita ja havaintoja sekä 3)
otetaan oppia aiemmista tapahtumista. Näiden käytäntöjen
tarkoituksena on varmistaa, että kaikki pääsevät turvallisesti
kotiin joka päivä. Konecranesin elintärkeät turvallisuusohjeet
(Life-Saving Behaviors) ja globaalit terveys-, turvallisuus-
ja ympäristöstandardit määrittävät, mitä käytöstä ja
menettelyjä yhtiön työsuhteisten työntekijöiden odotetaan
noudattavan, jotta työpaikasta muodostuu terveellinen ja
turvallinen ja se pysyy sellaisena.
Terveys-, turvallisuus- ja ympäristöasioiden raportointi-
työkalua käytetään päivittäin terveys- ja turvallisuusasioiden
hallinnassa. Siihen syötettyjä tietoja seuraavat tiiviisti
paikalliset asiantuntijat ja yksikköpäälliköt. Parannuksia
suunnitellaan paikallisesti yhdessä toimipaikan
työsuhteisten työntekijöiden kanssa. Korjaavat toimet
kirjataan järjestelmään ja niiden toteuttamista seurataan
liiketoimintayksiköissä ja niistä raportoidaan sisäisesti.
Kun terveys- ja turvallisuuskäytäntöjä ja -menettelyjä
auditoidaan sekä sisäisesti että ulkoisesti (esimerkiksi
sertifiointijärjestelmissä), liiketoimintayksiköt pystyvät
yhteistyössä terveys-, turvallisuus- ja ympäristötiimin kanssa
valvomaan toimintojen nykyistä tasoa ja työskentelytapoja
sekä valvomaan ja ohjaamaan yksikköä, jotta se pystyy koko
ajan parantamaan ja tekemään asioita oikein.
Jatkuva liian pitkä työaika vaikuttaa työ- ja yksityiselämän
tasapainoon. Työntekijöiden näkemyksiä työ- ja
yksityiselämän tasapainosta mitataan osana työntekijöiden
ja johdon kyselyitä, ja tuloksia analysoidaan yhtiön eri tasoilla,
jotta löydetään asianmukaisia tapoja parantaa tarvittaessa
tilannetta.
Yleisesti ottaen Konecranesin yrityskulttuuri auttaa
varmistamaan, että yhtiön omat käytännöt eivät aiheuta
sen omaan työvoimaan kohdistuvia olennaisia kielteisiä
vaikutuksia tai myötävaikuta niiden syntymiseen.
Työskentelytapa perustuu periaatteeseen, jonka mukaan
mikään työ ei ole niin kiireellinen tai tärkeä, ettei sitä
voisi tehdä turvallisesti. Ihmisoikeuksia koskevan due
diligence -prosessin tavoitteena on varmistaa, että
yhtiöllä on käytössä tarvittavat toimintaperiaatteet ja
käytännöt omaan työvoimaan kohdistuvien tunnistettujen
kielteisten vaikutusten varalta. Konecranes pyrkii jatkuvasti
parantamaan due diligence -prosessiaan.
Olennaisten vaikutusten hallintaan osoitetut resurssit
Konecranes on osoittanut henkilöstöä ja teknisiä resursseja
olennaisten vaikutustensa hallintaan. Toisaalta useat
olennaiset vaikutukset ovat yhtiön yrityskulttuurin ytimessä ja
kaikilla työsuhteisilla työntekijöillä on tärkeä osa käytäntöjen
päivittäisessä täytäntöönpanossa.
Päivittäinen terveys- ja turvallisuusasioiden hallinta
on liiketoimintayksikköjen vastuulla, ja ne johtavat sitä
sisäisen terveys-, turvallisuus- ja ympäristöasioiden
verkoston tukemana. Päivittäiseen työhön liittyviä jatkuvia
parannuksia tehdään yhteistyössä paikallisten terveys- ja
turvallisuustoimikuntien kanssa. Terveys-, turvallisuus- ja
ympäristöasioista vastaava globaali ydintiimi laatii yhdessä
terveys-, turvallisuus- ja ympäristöasioiden verkoston ja
liiketoiminta-alueiden kanssa kokonaisvaltaisen terveys-
ja turvallisuusstrategian, lyhyen aikavälin tavoitteet ja
toimintasuunnitelmat. Tätä ohjaa kestävyysneuvosto.
Liiketoiminta-alueiden johtoryhmät ja Konecranesin
johtoryhmä seuraavat säännöllisesti terveys- ja
turvallisuusaiheita ja -mittareita. Konecranes odottaa
työsuhteisten työntekijöidensä edistävän aktiivisesti
yhtiön turvallisuuskulttuuria ja ehkäisevän tapauksia
ennalta poistamalla vaaroja ja jakamalla parannusideoita.
Kaikki voivat tehdä oman osansa turvallisen ja terveellisen
työympäristön eteen, ja kaikki työsuhteiset ja muut kuin
työsuhteiset työntekijät ovat vastuussa terveydestä ja
turvallisuudesta.
People & Culture -organisaatio ja terveys- ja
turvallisuusorganisaatio ovat keskeisiä tekijöitä
globaaleissa hyvinvointialoitteissa, jotka koskevat muun
muassa työaikoja. Hyvinvointialoitteisiin kuuluvat sisäiset
koulutukset ja tietoisuuden lisäämiseen tähtäävät kampanjat
sekä tiedon hankkiminen johtajien ja työntekijöiden
hyvinvoinnin nykyisestä tilasta esimerkiksi kyselyiden
avulla. Lähiesihenkilöt vastaavat alaistensa työaikojen
noudattamisesta ja siitä, että työaika pysyy lakisääteisissä
rajoissa.
Konecranes edistää jatkuvan oppimisen kulttuuria, jotta
sen henkilöstö pystyy ottamaan vastuuta kehittymisestään
ja voi saavuttaa täyden potentiaalinsa. Globaali Learning
& Development -tiimi hallinnoi globaaleja oppimisen
ja johtamisen kehittämisohjelmia. Liiketoiminta-alue-
ja toimintokohtaiset Learning & Development -tiimit
hallinnoivat tehtäväkohtaisia ja teknisiä koulutusohjelmia,
jotka on räätälöity niiden erityistarpeiden mukaan. Paikalliset
Learning & Development -tiimit taas käsittelevät paikallisia
tarpeita paikallisten määräysten ja vaatimusten perusteella.
Jatkuvan oppimisen tukemiseksi Konecranes hyödyntää
oppimisenhallintajärjestelmän ja ulkoisten oppimiskirjastojen
kaltaisia teknologioita.
Liiketoiminta-alueiden johtoryhmät ja Konecranesin
johtoryhmä seuraavat säännöllisesti edistymistä ja mittareita
osallisuudessa ja monimuotoisuudessa jokaisessa
maassa ja jokaisella alueella, ja siinä keskitytään erityisesti
paikallisuuteen. Konecranes kouluttaa organisaatiotaan
myönteisten osallisuustoimien varmistamiseksi ja tahattoman
syrjinnän riskien vähentämiseksi.
98
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
S1-5
Tavoitteet, jotka liittyvät olennaisten kielteisten vaikutusten hallintaan, myönteisten
vaikutusten edistämiseen sekä olennaisten riskien ja mahdollisuuksien hallintaan
Konecranes on asettanut omalle työvoimalleen seuraavat yhteiskunnalliset tavoitteet.
Aihe Soveltamisala Tavoite Lähtötaso Perusvuosi
Tavoitteessa
edistyminen
vuonna 2024
Tavoitteessa
edistyminen
vuonna 2025
Tavoitteen suhde
toimintaperiaatteiden tavoitteisiin
Terveys ja
turvallisuus
Kaikki työsuhteiset työn-
tekijät
TRI-työtapaturmataajuus alle
kolmeen vuoden 2030 loppuun
mennessä.
Tavoite asetettiin vuonna 2020, ja
se perustui aiempaan suoritusky-
kyyn ja sitoutumiseen jatkuvaan
vuosittaiseen parantamiseen.
6,2 2019 5,9 5,2 TRI-työtapaturmataajuus on
keskeinen indikaattori työterveys- ja
työturvallisuuskäytännön onnistuneesta
täytäntöönpanosta.
Työntekijäkäytännöt Kaikki Konecranesin toimi-
paikat, mutta etusijalla ovat
maat, joissa ihmisoikeuksia
koskevat riskit ovat toden-
näköisempiä.
Tehdään vuosittain vähintään kolme
paikalla tehtävää yhteiskuntavas-
tuun arviointia Konecranesin omissa
toiminnoissa.
Tavoitteelle ei ole asetettu päätty-
mispäivää.
Ei
sovelleta
Vuotuinen
tavoite
on ollut
voimassa
vuodesta
2021
lähtien.
3 3 Tarkistetaan, että noudatetaan
Konecranesin oikeudenmukaisen
työn puiteperiaatteita, joissa kuvataan
vaatimuksia ja suosituksia olennaisista
vaikutuksista, kuten työajoista sekä
koulutuksesta ja taitojen kehittämisestä.
Osallisuus ja
monimuotoisuus
Kaikki työsuhteiset työn-
tekijät
Säilytetään osallisuusindeksin vahva
tulos (vähintään 82 %)
Ei
sovelleta
83 % 83 % Mitataan osallisuutta ja monimuotoisuutta
koskevan käytännön tavoitetta osallistavan
työympäristön luomisesta.
Huomautuksia:
TRI-työtapaturmataajuus
• Mitataan suorituskykyä suhteessa TRI-työtapaturmataa-
juuteen, joka lasketaan jakamalla työhön liittyvien onnet-
tomuuksien (jotka johtivat lääketieteelliseen hoitoon tai
menetettyyn työaikaan) määrä viitejakson aikana tehdyillä
kokoaikaisiksi muunnetuilla työtunneilla ja kertomalla se
sitten 1 000 000 työtunnilla.
• Sidosryhmien osallistuminen tavoitteen asettamiseen:
Tavoitteen asettamiseen ei osallistunut ulkoisia sidosryhmiä.
• Muutokset tavoitteissa, mittareissa tai mittaus-
menetelmissä: Ei muutoksia.
• Suorituskyky annettujen tavoitteiden perusteella:
Turvallisuustuloksessa ei saavutettu asetettua
tavoitetasoa useiden tunnistettujen ja tutkittujen syiden
vuoksi. Terveys- ja turvallisuuskysymyksiä käsitellään
vuoden 2026 vuosisuunnitelmissa. Liiketoimintayksiköt
seuraavat turvallisuuteen liittyviä teemoja ja mittareita
tiiviisti. Liiketoiminta-alueiden johtoryhmät ja Konecranesin
johtoryhmä seuraavat säännöllisesti terveys- ja
turvallisuusmittareita suhteessa tavoitteisiin.
Yhteiskuntavastuuarviointien määrä
• Mitataan tehdyillä yhteiskuntavastuuarvioinneilla, jotka
kolmas osapuoli tekee vuosittain paikan päällä, käyttäen
arviointikriteereinä Konecranesin oikeudenmukaisen työn
puiteperiaatteita ja paikallisia määräyksiä.
• Sidosryhmien osallistuminen tavoitteen asettamiseen:
Tavoitteen asettamiseen ei osallistunut ulkoisia
sidosryhmiä.
• Muutokset tavoitteissa, mittareissa tai mittausmenetel-
missä: Tavoitetasoa alennettiin vähintään viidestä kolmeen
vuotuiseen arviointiin vuodesta 2023 lähtien, koska monet
99
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
suurimman riskin toimipaikoista oli jo katettu ensimmäisinä
vuosina.
• Suorituskyky annettujen tavoitteiden perusteella: Arvi-
ointien vuotuinen tavoitemäärä on saavutettu tavoitteen
asettamisesta lähtien. Tavoite tarkistetaan vuosittain, ja
Konecranesin johtoryhmä seuraa edistymistä säännöllisesti.
Osallisuusindeksin tulos:
• Mitataan osallisuusindeksillä, joka on johdettu työn-
tekijöiden vastauksista kolmeen kysymykseen, joissa
arvioidaan yhteenkuuluvuutta, aitoutta ja yhdenvertai-
suutta. Indeksi mitataan viisiportaisella asteikolla (vahvasti
eri mieltä olemisesta vahvasti samaa mieltä olemi-
seen), ja se kuvaa ”samaa mieltä”- tai ”vahvasti samaa
mieltä” -vastausten keskimääräistä prosenttiosuutta.
Osallisuus indeksin kysymykset on muokattu vastaamaan
Konecranesin tavoitetta, mutta yleisesti ottaen ne perus-
tuvat Qualtrics-standardiin, jonka avulla toimialoja voidaan
vertailla keskenään. Konecranes on asettanut osallisuusin-
deksin toivotuksi tavoitetasoksi vähintään 82 prosenttia
(Qualtricsin määritelmä vahvasta tuloksesta). Tavoitetta
seurataan keskimäärin kerran vuodessa.
• Sidosryhmien osallistuminen tavoitteen asettamiseen:
Tavoitteen asettamiseen ei osallistunut ulkoisia sidosryhmiä.
• Muutokset tavoitteissa, mittareissa tai mittaus-
menetelmissä: Vuosina 2022–2023 tavoitteena oli
”osallisuusindeksin parantaminen”. Tavoitetta päivitettiin
vuodelle 2024, koska vuonna 2023 saavutettu indeksin
taso oli jo vahva. Vuodelle 2025 tavoite päivitettiin vastaa-
maan Qualtricsin uudelleen määrittämää ”vahvaa” tulosta
lukuun 82 (aiemmin 76). Tavoite tarkistetaan vuosittain.
• Suorituskyky annettujen tavoitteiden perusteella: Vuonna
2025 tulos oli tavoitetason yläpuolella. Edistyminen on
ollut myönteistä ja parantunut vuosina 2021–2024.
Tavoitteiden asettamisprosessi sekä se, miten
Konecranesin yhteydenpito oman työvoiman tai
työntekijöiden edustajien kanssa tapahtui
Konecranesin oma työvoima ei osallistunut suoraan edellä
mainittujen globaalien tavoitteiden asettamiseen. Joissakin
maissa paikallisten työpaikkaneuvostojen edustajat
ovat olleet mukana terveys- ja turvallisuustavoitteiden
asettamista koskevien paikallisten tekijöiden käsittelyssä.
Suorituskykyä arvioidaan terveys- ja turvallisuustavoitteiden
perusteella oman työvoiman kanssa määräajoin erilaisilla
foorumeilla, muun muassa paikallisissa terveys- ja
turvallisuustoimikunnissa, operatiivisissa tapaamisissa ja
työpaikkaneuvostojen kokouksissa. Osallisuusindeksin
tulokset on jaettu työsuhteisille työntekijöille, ja niistä
keskustellaan heidän kanssaan osana heitä koskevan kyselyn
tuloksia ja tulosten perusteella toteutettavia toimia.
Työntekijöitä kannustetaan osallistumaan turvallisuuskult-
tuuriin parantamiseen, ja sitä odotetaan heiltä. Tähän kuuluu
muun muassa terveys-, turvallisuus- ja ympäristöhavain-
noista ilmoittaminen ja parannusehdotusten tekeminen
terveys-, turvallisuus- ja ympäristöasioiden raportointityö-
kalulla. Päivittäiseen työhön liittyviä jatkuvia parannuksia
tehdään yhdessä paikallisten terveys- ja turvallisuustoimi-
kuntien kanssa.
Konecranesin henkilöstötiedoissa ei pidetä erillisiä tilastoja muunsukupuolisista. Henkilöstötiedoissa on kolme eri vaihtoehtoa:
nainen, mies ja tuntematon. Tämän vuoksi Konecranes ei ilmoita sukupuolta ”muu”.
S1-6
Yrityksen työsuhteisten työntekijöiden ominaisuudet
Työntekijöiden lukumäärä sukupuolen mukaan 31.12.2025
Sukupuoli
Työsuhteisten
työntekijöiden määrä
vuonna 2024
% työntekijöistä
vuonna 2024
Työsuhteisten
työntekijöiden määrä
vuonna 2025
% työntekijöistä
vuonna 2025
Miehet 13 581 81 % 13 271 81 %
Naiset 3 243 19 % 3 161 19 %
Ei ilmoitettu 18 0 % 37 0 %
Työsuhteiset työntekijät yhteensä 16 842 100 % 16 469 100 %
100
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
1) Maat, joissa on vähintään 10 prosenttia kokonaishenkilömäärästä
Suurimmat toimintamaat työsuhteisten työntekijöiden määrän mukaan
1
Maa
Työsuhteisten työntekijöiden
määrä vuonna 2024
Työsuhteisten työntekijöiden
määrä vuonna 2025
Saksa 3 423 3 445
Suomi 2 420 2 408
Yhdysvallat 2 244 2 124
Yhteensä 8 087 7 977
Työntekijät sopimustyypin ja sukupuolen mukaan 31.12.2025
Naiset
vuonna
2024
Miehet
vuonna
2024
Ei ilmoitettu
vuonna
2024
Yhteensä
vuonna
2024
Naiset
vuonna
2025
Miehet
vuonna
2025
Ei ilmoitettu
vuonna
2025
Yhteensä
vuonna
2025
Työsuhteisten työntekijöiden
määrä
3 243 13 581 18 16 842 3 161 13 271 37 16 469
Vakinaisten työsuhteisten
työntekijöiden määrä
3 107 13 054 17 16 178 3 032 12 749 37 15 818
Määräaikaisten työsuhteisten
työntekijöiden määrä
136 527 1 664 129 522 0 651
Huomautus: Konecranesilla ei ole vaihtelevalla työajalla työskenteleviä työntekijöitä.
Yrityksestä raportointikauden aikana lähteneiden työsuhteisten työntekijöiden kokonaismäärä ja
työsuhteisten työntekijöiden vaihtuvuus raportointikaudella
Lähteneiden työsuhteisten työntekijöiden määrä: 2 059 (2024: 1 957)
Työsuhteisten työntekijöiden vaihtuvuus: 12,42 % (2024: 11,75 %)
Menetelmät ja oletukset
Konecranesilla virallinen henkilömäärä ilmoitetaan jokaisen
kuukauden toisena päivänä edelliselle raportointikaudelle.
Virallisen henkilömäärän määritelmä sisältää kaikki työ-
suhteiset työntekijät, joiden työsuhteen tila on ”työssä” ja
työntekijäryhmä ”työsuhteinen työntekijä”, ”ulkomaantyön-
tekijä” tai ”harjoittelija”. Kestävyysselvityksessä Konecranes
ilmoittaa virallisen henkilömäärän absoluuttisena arvona
raportointikauden lopussa. Henkilöstön vaihtuvuutta mittaa-
vassa taajuudessa osoittaja sisältää työntekijät, jotka ovat
lähteneet raportointivuoden aikana, ja nimittäjä on keskimää-
räinen työntekijämäärä raportointivuonna.
Henkilömäärä konsernitilinpäätöksessä: katso liitetieto 8
Henkilöstökulut ja henkilöstön lukumäärä.
101
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Vuoden 2025 lopussa 346 (2024: 347) eli 80 prosenttia (2024: 81 prosenttia) yhtiön ylimmästä johdosta oli miehiä ja 88 (2024: 80)
eli 20 prosenttia (2024: 19 prosenttia) oli naisia. Ylimpään johtoon kuuluvat johtohenkilöt, jotka ovat sijoitettuna tehtävätasolla 11 ja
ylemmäksi (Leadership) Konecranesin tehtävärakenteessa.
Huomautus: Työntekijöille, jotka eivät ole raportoineet
sukupuoltaan, prosenttiosuus oli 100 %.
Alla oleva taulukko esittää avainmittareita työsuhteisten
työntekijöiden terveydelle ja turvallisuudelle.
Vuoden 2024 tiedot työterveyden ja työturvallisuuden
hallintajärjestelmän piiriin kuuluvista työntekijöistä on
laskettu uudelleen laskentamenetelmän muutoksen vuoksi:
Kattavuuden määritelmä on muutettu Konecranesin HSE-
hallintajärjestelmän kattavuudesta valmistustoimipisteiden
ISO 45001 -kattavuuteen.
Terveyttä ja turvallisuutta koskevat tiedot sisältävät omien
työsuhteisten työntekijöiden lääkärinhoitoa edellyttäneet
tai työpäivien menettämiseen johtaneet tapaukset.
Terveyden ja turvallisuuden raportointijärjestelmä,
elintärkeät turvallisuusohjeet (Life-Saving Behaviors)
ja ympäristöystävälliset toimintatavat (Planet-Saving
Behaviors) sekä globaalit terveys-, turvallisuus- ja
ympäristöstandardit katsotaan Konecranesin terveyden ja
turvallisuuden hallintajärjestelmäksi. Kaikilla työsuhteisilla
työntekijöillä on pääsy järjestelmäympäristöön.
Konecranesin henkilöstötiedoissa ei pidetä erillisiä tilastoja
muunsukupuolisista. Henkilöstötiedoissa on kolme eri
vaihtoehtoa: nainen, mies ja tuntematon. Tämän vuoksi
Konecranes ei ilmoita sukupuolta ”muu”.
Suorituskyvyn tai urakehityksen arviointimittariin osallistuville
työntekijöille on osoitettu suorituskyvyn ja/tai urakehityksen
lomake henkilöstötietojärjestelmässä. Keskimääräiset
koulutustunnit työntekijää kohti perustuvat työntekijöiden
suorittamiin oppitunteihin, jotka on kirjattu oppimisen
hallintajärjestelmään.
S1-9
Monimuotoisuuden mittarit
S1-13
Koulutusta ja taitojen kehittämistä
koskevat mittarit
S1-14
Terveyttä ja turvallisuutta
koskevat mittarit
Työsuhteiset työntekijät ikäryhmittäin 31.12.2025
Tulos- ja urakehitysarviointeihin osallistuvien työsuhteisten
työntekijöiden prosenttiosuus
Koulutustunnit työsuhteista työntekijää kohti vuonna 2025
keskimäärin
Työsuhteisten
työntekijöiden määrä
vuonna 2024
% työntekijöistä
vuonna 2024
Työsuhteisten
työntekijöiden määrä
vuonna 2025
% työntekijöistä
vuonna 2025
Alle 30-vuotiaat 2 782 16 % 2 235 14 %
30–50-vuotiaat 9 366 56 % 9 166 56 %
Yli 50-vuotiaat 4 694 28 % 5 068 31 %
Yhteensä 16 842 100 % 16 469 100 %
Sukupuoli 2024 2025
Naiset 96 % 97 %
Miehet 95 % 96 %
Kaikki työsuhteiset työntekijät 95 % 97 %
Sukupuoli 2024 2025
Suorittavan työn tekijät, naiset 17 18
Toimistotyöntekijät, naiset 15 16
Kaikki naistyöntekijät 15 16
Suorittavan työn tekijät, miehet 26 29
Toimistotyöntekijät, miehet 15 17
Kaikki miestyöntekijät 21 23
Ei ilmoitettu sukupuolta 27 79
Kaikki työsuhteiset työntekijät 20 21
Mittari 2024 2025
Työterveyden ja työturvallisuuden
hallintajärjestelmän piiriin kuuluvat
työntekijät
79 % 83 %
Kirjattavien työtapaturmien määrä (TRI) 180 160
TRI-tapaturmataajuus 5,9 5,23
Kuolemantapaukset 0 1
Menetetyt päivät 2 741 1 838
102
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
S1-16
Ansiotuloa koskevat mittarit (palkkaero
ja kokonaisansiot)
S1-16 on sisällytetty tähän raporttiin avoimuuden varmista-
miseksi ja sidosryhmien odotuksiin vastaamiseksi, vaikka
sitä ei todettu olennaiseksi kaksinkertaisen olennaisuuden
arvioinnissa.
Alla olevassa taulukossa esitetään ansiotuloa koskevat
mittarit.
S2
Arvoketjun työntekijät
Konecranes soveltaa väliaikaista poikkeusta ja julkistaa
arvoketjun työntekijöitä koskevat tiedot ESRS 2 -standardin
17 kohdan mukaisesti.
ESRS 2, 17
Arvoketjun työntekijöihin liittyvät
olennaiset vaikutukset, riskit ja mah-
dollisuudet sekä niiden vuorovaikutus
strategian ja liiketoimintamallin kanssa
Arvoketjun työntekijöiden terveys ja turvallisuus nivoutuvat
Konecranesin strategiaan, joka alkaa yhtiön tarkoituksesta
”Rakennamme materiaalinkäsittelyn seuraavaa sukupolvea
tavoitteenamme turvallisempi, älykkäämpi ja parempi maa-
ilma”. Konecranesin liiketoimintamallissa käytetään alihank-
kijoita esimerkiksi tuotteiden ja ratkaisujen valmistuksessa,
asennuksessa ja kunnossapidossa erilaisilla raskaan teolli-
suuden aloilla, ja näissä tehtävissä on luonnostaan kielteisten
terveys- ja turvallisuusvaikutusten riski. Konecranesin liike-
toimintamallissa on tarjolla laaja valikoima tuotteita ja pal-
veluratkaisuja globaalisti. Se tarkoittaa, että yhtiöllä on laaja
maailmanlaajuinen toimittajakanta. Valtaosa toimittajista ja ali-
hankkijoista sijaitsee maissa, joissa ihmisoikeuksien, myös työ-
terveyden ja -turvallisuuden, suojelua tuetaan lainsäädännöllä,
mutta jotkut toimittajat sijaitsevat maissa, joissa oikeusvaltio
on heikko. Konecranes lieventää terveys- ja turvallisuusvaiku-
tuksia erilaisilla asianmukaisilla toimenpiteillä.
ESRS 2, 17
Arvoketjun työntekijöihin liittyvät
toimintaperiaatteet
Konecranesin ihmisoikeuksia koskevien toimintaperi-
aatteiden, toimittajan eettisten toimintaperiaatteiden ja
Sukupuolten välinen tasoittamaton palkkaero lasketaan
mies- ja naispuolisten työsuhteisten työntekijöiden
keskimääräisten bruttotuntipalkkojen erotuksena, ja se
ilmaistaan prosenttiosuutena miespuolisten työsuhteisten
työntekijöiden keskimääräisestä palkkatasosta.
Keskimääräinen tuntipalkka sisältää vuotuisen takuupalkan,
joka koostuu vuotuisesta peruspalkasta ja kiinteistä
rahakorvauksista.
Kokonaisansiota koskevan suhdeluvun laskentakaava:
Korkeimmin palkatun henkilön vuotuinen kokonaisansio /
Työsuhteisen työntekijän vuotuinen mediaanikokonaisansio
(ilman korkeimmin palkattua henkilöä). Vuotuisen
kokonaisansion laskenta sisältää vuotuisen peruspalkan,
kiinteät rahakorvaukset ja lyhyen aikavälin kannustimen
tavoitepalkkion tai edellisen vuoden todellisen
paikallisen vuosipalkkion kannustimen sen mukaan, mistä
työntekijäryhmästä on kyse.
Mittari 2024 2025
Sukupuolten tuntipalkkaero 7 % 6 %
Kokonaisansiota koskeva suhdeluku 26 22
toimittajan tuntemista koskevien toimintaperiaatteiden kes-
keisestä sisällöstä, soveltamisalasta, täytäntöönpanovas-
tuusta ja saatavuudesta on tietoa kohdassa ESRS 2 MDR-P
Olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien hallit-
semiseksi vahvistetut toimintaperiaatteet. Ihmisoikeuksia
koskevat toimintaperiaatteet kattavat myös Konecranesin
yleisen lähestymistavan arvoketjun työntekijöiden ihmisoi-
keuksien kunnioittamiseen sekä yleiset lähestymistavat vuo-
rovaikutukseen ja toimenpiteisiin, joilla pyritään tarjoamaan
ja/tai mahdollistamaan ihmisoikeusvaikutusten korjaaminen.
ESRS 2, 17
Prosessit, jotka koskevat yhteydenpitoa
arvoketjun työntekijöiden kanssa,
olennaisia vaikutuksia koskevat toimet
sekä lähestymistavat olennaisten riskien
ja mahdollisuuksien hallintaan
Konecranesin toimittajan eettisissä toimintaperiaatteissa
asetetaan oikeudelliset ja eettiset vähimmäisvaatimukset ja
toimintaperiaatteet, joita Konecranes edellyttää toimitta-
jiltaan ja alihankkijoiltaan. Ne koskevat esimerkiksi ihmisoi-
keuksia, terveyttä ja turvallisuutta, ympäristöä, tietosuojaa ja
yksityisyydensuojaa, korruption torjuntaa ja kaupankäynnin
vaatimustenmukaisuutta. Näiden vaatimusten noudatta-
minen on vakiolauseke yhtiön hankintasopimuksissa. Kun
se määritetään pakolliseksi, Konecranes vaatii toimittajia ja
alihankkijoita allekirjoittamaan erillisen sopimusperusteisen
sitoumuksen vaatimusten noudattamisesta. Lisäksi Kone-
cranes tekee joidenkin riskialtista työtä tekevien alihank-
kijoiden kanssa alihankintasopimuksen osana sopimuksia,
joissa on tarkempia vaatimuksia terveydestä ja turvallisuu-
desta sekä niiden hallinnasta.
Konecranesin toimittajan tuntemista koskevat toimintape-
riaatteet ja niihin liittyvä prosessi on laadittu sen varmista-
miseksi, että Konecranes harjoittaa liiketoimintaa sellaisten
toimittajien ja alihankkijoiden kanssa, jotka pystyvät täyttä-
103
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
mään yhtiön vaatimukset. Toimittajan tuntemista koskevassa
prosessissa Konecranes arvioi toimittajien itsearviointi-
lomakkeen avulla, noudattavatko toimittajat Konecranesin
toimittajan eettisissä toimintaperiaatteissa asetettuja vaa-
timuksia. Toimittajan tuntemista koskevan prosessin syvyys
sekä pakolliset asianmukaiset toimenpiteet eri riskien, mukaan
lukien terveys- ja turvallisuusriskit, ehkäisemiseksi tai lieven-
tämiseksi voivat vaihdella Konecranesin riskiperusteisen
toimintamallin mukaan. Toimittajan tuntemista koskevasta
prosessista on lisätietoa kohdassa G1-1 Liiketoiminnan har-
joittamista koskevat toimintaperiaatteet ja yrityskulttuuri.
Edellä mainittujen itsearviointien lisäksi Konecranes valvoo
ja arvioi auditointiohjelmansa avulla, miten toimittajat ja
alihankkijat noudattavat määriteltyjä vaatimuksia. Nämä
auditoinnit ovat Konecranesille keskeisiä prosesseja
arvoketjun työntekijöiden osalta tehtyjen toimenpiteiden
vaikuttavuuden arvioinnissa, koska niistä yhtiö saa tosiasioihin
perustuvaa tietoa siitä, miten toimittajan eettisissä
toimintaperiaatteissa asetetut eettiset ja oikeudelliset
periaatteet ja vaatimukset täytetään käytännössä.
Sopimusperusteisessa toimittajan eettisten toiminta-
periaatteiden auditointiohjelmassa Konecranes voi
olla suoraan yhteydessä arvoketjunsa työntekijöihin
luottamuksellisilla toimittajien työntekijöiden haastatteluilla,
joissa työntekijät voivat puhua vapaasti ilman johdon
läsnäoloa. Nämä auditoinnit tekee paikan päällä ulkopuolinen
kolmannen osapuolen auditoija, joka on erikoistunut
vastuullisuusauditointeihin ja joka tuntee asiaankuuluvat
paikalliset lait ja määräykset. Kolmannen osapuolen
auditoijalle on annettu ohjeet siitä, että haastatteluun
valitun työntekijäotoksen on oltava aina mahdollisimman
monimuotoinen ja haastatteluja on tehtävä myös
työntekijöille, jotka voivat olla erityisen alttiita kielteisille
vaikutuksille ja/tai syrjäytyneitä. Toimittajan eettisten
toimintaperiaatteiden auditointien lisäksi terveyteen ja
turvallisuuteen liittyviä keskeisiä kysymyksiä käsitellään
myös toimittajien ja alihankkijoiden prosessiauditoinneissa,
ja laajemmin terveys- ja turvallisuusaiheita auditoidaan
työturvallisuusauditoinneissa. Sekä prosessi- että
työturvallisuusauditoinnit tehdään Konecranesin toimesta
paikan päällä. Auditointien jälkeen Konecranes seuraa
toimittajien kanssa auditointihavaintojen sulkemista
korjaavien toimenpiteiden suunnitteluprosessin avulla.
Kaikkia edellä kuvattuja toimintatapoja ja prosesseja
sovelletaan kaikkiin toimittajiin ja alihankkijoihin globaalisti,
ja prosessien täytäntöönpanon soveltamisala on
riskiperusteinen. Tämä tarkoittaa, että toimenpiteitä ei tehdä
samalla tasolla kaikkien toimittajien ja alihankkijoiden kanssa.
Edellä mainituista prosesseista saadut tiedot otetaan
huomioon vuosittain, tai tarvittaessa välittömästi, yhtiön
laajemmassa ihmisoikeusvaikutusten ja -riskien arvioinnissa,
jolla ohjataan esimerkiksi sitä, minkä toimittajien osalta
tietyissä hankintakategorioissa tai maissa tarvittaisiin entistä
kattavammat toimittajan tuntemista koskevat prosessit.
Kohdassa G1-2 Suhteet toimittajiin on lisätietoa.
Vuonna 2026 Konecranes aikoo jatkaa toimittajan eettisten
toimintaperiaatteiden sopimuskattavuuden parantamista
sekä toimittajan eettisten toimintaperiaatteiden
koulutusta sisäisesti ja ulkoisesti. Konecranes aikoo
jatkaa myös toimittajan eettisten toimintaperiaatteiden
ja muiden pakollisten toimittajia koskevien vaatimusten
vaatimuksenmukaisuuden arviointia toimittajan
tuntemista koskevan prosessin avulla. Yhtiö aikoo
myös jatkaa toimittajiensa auditointeja mukaan lukien
uudelleenauditoinnit. Tämä koskee sekä yhtiön paikan
päällä tekemiä auditointeja, että niitä, jotka tehdään
yhteistyössä kolmannen osapuolen auditoijan kanssa. Vaikka
uudelleenauditointien tulokset ovat osoittaneet, että niiden
välillä on saavutettu pysyviä parannuksia, on edelleen aiheita,
joita pidetään systeemisinä haasteina ja joita on edelleen
kehitettävä yhteistyössä Konecranesin ja sen toimittajien
välillä. Näin ollen korjaavien toimenpiteiden parantamiseen
tähtäävä työ jatkuu.
Tällä hetkellä Konecranes ei osoita huomattavia toiminta-
menoja tai pääomamenoja toimintasuunnitelmaan.
Prosessit tarvittavien toimien määrittämiseksi ja
korjaavien toimenpiteiden toteuttamiseksi kielteisten
vaikutusten varalta
Konecranesin ihmisoikeusvaikutusten ja -riskien arvioinnin
perusteella pystytään tunnistamaan toimittajia ja alihank-
kijoita, joiden työntekijät voivat mahdollisesti olla suurem-
massa vaarassa joutua kielteisten olennaisten vaikutusten
kohteeksi. Arviointi perustuu ulkoiseen tietoon hankintakate-
gorioiden ja hankintamaiden tavanomaisista riskeistä, ja sitä
on syvennetty sisäisten asiantuntijoiden tietämyksellä, jotta
voidaan tunnistaa yleiset alueet, joilla vaikutuksia toden-
näköisimmin ilmenee ja joilla ne ovat vakavimpia. Kattavan
riskien tunnistamisen jälkeen Konecranes voi määritellä
tarvittavat toimenpiteet mahdollisten kielteisten vaiku-
tusten varalta. Tällaisia terveyteen ja turvallisuuteen liittyviä
toimia voivat olla sopimussitoumukset, toimittajien itsearvi-
oinnit, paikan päällä toteutettavat auditoinnit sekä ennalta
ehkäisevät ja korjaavat toimintasuunnitelmat, kuten aiemmin
tässä luvussa on selitetty.
Valituskanava on tärkeä keino saada tieto todellisista
kielteisistä vaikutuksista. Konecranes kannustaa työsuhteisia
työntekijöitään ja ulkoisia sidosryhmiä ilmoittamaan
kaikista Konecranesiin liittyvistä huolenaiheista vastatoimia
pelkäämättä. Väärinkäytösten ilmoittamiseen tarkoitetuista
kanavista, kanavien käytettävyyttä tukevista prosesseista
sekä sisäisistä tutkinnoista on lisätietoa kohdassa G1-1
Liiketoiminnan harjoittamista koskevat toimintaperiaatteet
ja yrityskulttuuri. Konecranesin toimipaikoissa toimivat
arvoketjun työntekijät voivat tuoda huolenaiheitaan esiin
myös Konecranesin pääyhteyshenkilön välityksellä. Joissakin
toimipaikoissa arvoketjun työntekijät osallistuvat toimipaikan
terveys- ja turvallisuustoimikuntiin.
Raportointikaudella ei ollut ihmisoikeuksia koskevia vakavia
ongelmia tai rikkomustapauksia, jotka Konecranes aiheutti
tai jotka sen epäiltiin aiheuttaneen arvoketjunsa työntekijöille
ja joista raportoitiin Konecranesin Compliance & Ethics
-tiimille joko suoraan tai raportointikanavan kautta. Jos
Konecranes aiheuttaa kielteisiä ihmisoikeusvaikutuksia tai
104
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
myötävaikuttaa niihin, yhtiö pyrkii tarjoamaan vaikutuksen
kohteena olevien henkilöiden käyttöön korjaavia toimia.
Vuoden 2025 aikana toteutettiin toimia korvauksien
tarjoamiseksi arvoketjun työntekijöille, joihin olennaiset
kielteiset vaikutukset vaikuttivat. Korjaustoimet määräytyvät
paikallisen lainsäädännön mukaan, ja korjaustyyppejä (esim.
seuraamukset, työtehtävien uudelleenorganisointi) harkitaan
tapauskohtaisesti.
Toimittajan eettisten toimintaperiaatteiden mukaisesti
Konecranes myös odottaa, että toimittajat antavat
työntekijöilleen ja muille sidosryhmilleen mahdollisuuden
ilmaista huolenaiheensa epäeettisestä tai laittomasta
toiminnasta ilman kostotoimien riskiä ja varmistavat,
että asianmukaisia prosesseja on käytössä näiden
huolenaiheiden käsittelemiseksi ja vahvistettujen tapausten
korjaamiseksi.
Prosessit ja toimintatavat sellaisten toimien
toteuttamiseksi, joilla vältetään aiheuttamasta tai
edistämästä olennaisia kielteisiä vaikutuksia arvoketjun
työntekijöille omilla käytännöillä
Konecranes pyrkii siihen, että sen omat toimintatavat eivät
aiheuta merkittäviä kielteisiä vaikutuksia sen arvoketjun
työntekijöille esimerkiksi suunnittelemalla hankintatarvetta
yhteistyössä valikoitujen toimittajien kanssa. Konecranesin
ja toimittajan välisessä hankintatarpeen suunnittelussa
Konecranes jakaa tietoa tuotannonsuunnittelustaan,
jonka avulla toimittajilla on mahdollisuus suunnitella omaa
kapasiteettiaan ja rahoitustaan sekä vähentää riskiä
odottamattomista tilausruuhkista, jotka voisivat lisätä
työntekijöihin kohdistuvaa painetta lisäten mahdollisia
kielteisiä vaikutuksia. Osana toimittajasuhteiden hallintaa
Konecranes järjestää myös tapaamisia valikoitujen toimittajien
kanssa, jotta toimittajien suorituskyvystä saadaan entistä
parempi käsitys ja jotta yhtiö saa palautetta myös omista
toimintatavoistaan. Konecranes pyrkii tekemään toimittajiensa
kanssa yhteistyötä, jonka avulla mahdollisiin tunnistettuihin
haasteisiin voidaan löytää ratkaisuja.
ESRS 2, 17
Olennaisiin vaikutuksiin liittyvät tavoitteet sekä olennaisten riskien ja
mahdollisuuksien hallinta
Aihe Soveltamisala Tavoite Lähtötaso Perusvuosi
Tavoitteessa
edistyminen
vuonna 2024
Tavoitteessa
edistyminen
vuonna 2025
Tavoitteen suhde
toimintaperiaatteiden tavoitteisiin
Toimittajan
eettisten toiminta-
periaatteiden
kattavuus
Tavoitteen soveltamisalaan kuuluvat
kaikki Konecranesin ensisijaiset
toimittajat koko maailmassa. Logis-
tiikkayritykset, jotka voivat olla osa
arvoketjun alku- tai loppupäätä,
sisältyvät tavoitteen soveltamisalaan
toimittajina. Toimittajien menoja
seurataan keskitetyllä hankintatyö-
kalulla, joka kattaa tällä hetkellä yli
95 prosenttia konsernin hankintoihin
liittyvistä menoista.
Lisätään toimittajan
eettisten toimintaperiaat-
teiden sopimuskattavuutta
toimittajakannassa edellis-
vuoden arvoon verrattuna.
68 % 2024 68 % 78 % Konecranesin toimittajan eettisillä
toimintaperiaatteilla pyritään varmistamaan,
että kaikki toimittajat ja alihankkijat
noudattavat samoja oikeudellisia ja
eettisiä vaatimuksia ja periaatteita kuin
yhtiö itse noudattaa. Toimittajan eettisten
toimintaperiaatteiden kattavuustavoitetta
käytetään näiden sitoumusten
seuraamiseen toimittajasopimuksissa.
Toimittajan
eettisten toiminta-
periaatteiden
auditoinnit
Tavoitteen soveltamisalaan kuuluvat
valitut suuririskiset toimittajat.
Tehdään vuosittain
30 toimittajan eettisiä
toiminta periaatteita
koskevaa auditointia
valituille toimittajille.
30 Vuositavoite 30 26 Konecranes pystyy arvioimaan, miten
toimittajat ja alihankkijat toteuttavat sen
toimittajan eettisten toimintaperiaatteiden
tavoitteet. Jos eettisiä toimintaperiaatteita
ei noudateta, Konecranes tekee toimittajien
kanssa yhteistyötä varmistaakseen, että
eettisten toimintaperiaatteiden vaatimuksia
noudatetaan jatkossa.
105
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Huomautuksia:
Toimittajan eettisten toimintaperiaatteiden kattavuus
• Mitataan prosenttiosuutena kokonaistoimittajamenoista
niille toimittajille, jotka ovat sopimuksen nojalla
sitoutuneet noudattamaan Konecranesin toimittajan
eettisiä toimintaperiaatteita tai vastaavia vaatimuksia.
Kokonaistoimittajamenot eivät sisällä viranomaisten,
sponsorointien ja jäsenyyksien maksuja.
Toimittajan eettisten toimintaperiaatteiden auditoinnit
• Mitataan raportointikauden aikana paikan päällä tehtyjen
auditointien määrällä.
• Vuoden 2025 tavoitetta ei saavutettu odottamattomien
aikatauluhaasteiden vuoksi, mikä johti jäljellä olevien
suunniteltujen vuoden 2025 auditointien lykkäämiseen
vuoteen 2026.
Edistymistä seurataan kuukausittain. Nämä molemmat
tavoitteet tarkistetaan vuosittain.
Tavoitteiden katsotaan heijastavan tyypillistä tapaa mitata
vastuullisten hankintojen edistymistä vastaavilla toimialoilla
tai vastaavissa yritysympäristöissä. Mitään muita erityisiä
tunnustettuja menetelmiä tai merkittäviä oletuksia ei ole
sovellettu.
Sidosryhmät eivät ole olleet suoraan mukana asettamassa
tavoitteita Konecranesin toimittajan eettisten toiminta-
periaatteiden kattavuudelle tai toimittajan eettisiä
toimintaperiaatteita koskeville auditoinneille.
Tavoitteisiin ei ole tehty muutoksia raportointikauden aikana.
Konecranes ei tällä hetkellä aseta tavoitteita, seuraa näiden
tavoitteiden tuloksellisuutta eikä määritä parannuksia
yhtiön suorituskyvyssä suorassa vuorovaikutuksessa sen
arvoketjun työntekijöiden tai heidän laillisten edustajiensa tai
luotettavien valtuutettujen kanssa näiden seikkojen osalta.
S4
Kuluttajat ja loppukäyttäjät
Konecranes soveltaa väliaikaista poikkeusta ja julkistaa
kuluttajia ja loppukäyttäjiä koskevat tiedot ESRS 2
-standardin 17 kohdan mukaisesti.
ESRS 2, 17
Kuluttajiin ja loppukäyttäjiin
liittyvät olennaiset vaikutukset,
riskit ja mahdollisuudet sekä
niiden vuorovaikutus strategian ja
liiketoimintamallin kanssa
Konecranes on materiaalinkäsittelyratkaisujen maailmanlaa-
juinen johtaja, ja materiaalinkäsittelyyn liittyy luonnostaan huo-
mattavia työterveys- ja turvallisuusriskejä. Konecranes haluaa
tarjota tuotteita ja palveluja, jotka tekevät yhtiön asiakkaiden
materiaalivirroista entistä tehokkaampia ja turvallisempia.
Konecranesin tarjooma sisältää teknologisesti edistyksellisiä
laitteita, joissa on innovatiivisia turvallisuusominaisuuksia, sekä
ehkäisevää ja ennakoivaa kunnossapitoa, jonka ansiosta asiak-
kaat pystyvät pitämään laitteet hyvässä käyttökunnossa koko
niiden elinkaaren ajan. Loppukäyttäjien terveys ja turvallisuus
on juurrutettu Konecranesin strategiaan, joka alkaa yhtiön tar-
koituksesta ”rakentaa materiaalinkäsittelyn uutta sukupolvea
tavoitteenaan älykkäämpi, turvallisempi ja parempi maailma”.
Vastuullisten liiketoimintakäytäntöjen avulla ja sitoutumalla
turvallisuuteen ja kyberturvaan Konecranes hyödyntää
tuotteiden ja palvelujen turvallisuutta ja kyberturvaa
kilpailuetuna ja lieventää samalla maineriskiä, joka
voi aiheutua asiakkaiden toimipaikoissa tapahtuvista
mahdollisista turvallisuuteen liittyvistä tapauksista. Asiakkaille
tarjottavissa ja loppukäyttäjien käyttämissä ratkaisuissa
turvallisuuden ja kyberturvan on oltava sisäänrakennettuja,
ja niiden on pysyttävä turvallisina ja suojattuina koko niiden
elinkaaren ajan. Konecranes on kuitenkin edelleen osittain
riippuvainen asiakkaidensa turvallisuuskulttuurista ja
-tietoisuudesta, koska turvallisimpiakin ja suojatuimpiakin
tuotteita on osattava käyttää oikein.
Tuoteturvallisuutta koskeva yhteisökohtainen olennainen
aihe liittyy tiiviisti loppukäyttäjien henkilökohtaista
turvallisuutta koskevaan olennaisen aiheeseen ja sen
loppukäyttäjien terveyttä ja turvallisuutta koskevaan osa-
aiheeseen. Sen vuoksi tuoteturvallisuuteen liittyvät tiedot
sisältyvät tähän osioon S4 – Kuluttajat ja loppukäyttäjät.
ESRS 2, 17
Kuluttajiin ja loppukäyttäjiin liittyvät
toimintaperiaatteet
Konecranesin laatua koskevan käytännön, takuun käsittelyä
koskevien toimintaperiaatteiden, ihmisoikeuksia koskevien
toimintaperiaatteiden ja tietoturvapolitiikan keskeisestä
sisällöstä, soveltamisalasta, täytäntöönpanovastuusta ja
saatavuudesta on tietoa kohdassa ESRS 2 MDR-P Olennaisten
vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien hallitsemiseksi vahvis-
tetut toimintaperiaatteet. Ihmisoikeuksia koskevien toimin-
taperiaatteiden kuvauksessa selitetään myös Konecranesin
yleinen lähestymistapa loppukäyttäjien ihmisoikeuksien kun-
nioittamiseen sekä yleiset lähestymistavat vuorovaikutukseen
ja toimenpiteisiin, joilla pyritään tarjoamaan ja/tai mahdollista-
maan ihmisoikeusvaikutusten korjaaminen.
ESRS 2, 17
Olennaisiin vaikutuksiin liittyvien toimien
toteuttaminen sekä toimintatavat
kuluttajiin ja loppukäyttäjiin liittyvien
olennaisten riskien ja mahdollisuuksien
hallitsemiseksi
Konecranes varmistaa tuotteidensa, ratkaisujensa ja
palveluidensa turvallisuuden määriteltyjen prosessien ja
106
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
sisäänrakennettujen älykkäiden turvallisuusominaisuuksien
avulla. Turvallisuus on integroitu koko elinkaaren ajan
suunnittelusta ja hankinnasta valmistukseen, käyttöön-
ottoon, kunnossapitoon ja huoltoon. Ennen markkinoille
saattamista tuotteet testataan kattavasti yhtiön
luotettavuuskeskuksissa (Reliability Center) sovellettavien
standardien mukaisesti. Tuoteturvallisuuden suorituskykyä
seurataan kahden globaalin prosessin avulla: Tuote-
turvallisuuden hallintaprosessi (Accident Investigation
Reporting, AIR) ja laaduntarkastusohjeet (Field Quality
Inspection, FQI).
Konecranes parantaa jatkuvasti tuoteturvallisuuteen
liittyviä prosessejaan. Sisäisillä auditoinneilla,
koulutuksilla, laadunparannusprosessin kehittämisillä,
prosessimuutoksilla ja ohjeiden päivityksillä, joita tehdään
globaalien ja paikallisten tiimien välisessä yhteistyössä,
varmistetaan, että prosesseja kehitetään ja seurataan
aktiivisesti. Kullakin liiketoimintayksiköllä ja -alueella on
omat laatuorganisaationsa, jotka parantavat ja seuraavat
tuotteiden laatua ja turvallisuutta. Tuotefoorumit ja T&K-
tiimit arvioivat jatkuvasti asiakkaiden tarpeita ja pyrkivät
tekemään tuoteparannuksia, jotta tuotteista saadaan entistä
turvallisempia ja luotettavampia.
Todellisten ja mahdollisten haitallisten vaikutusten
tunnistaminen ja arviointi
Konecranes tunnistaa ja arvioi tuotteisiin liittyviä
terveys- ja turvallisuusvaikutuksia virallisissa vaara-
analyyseissa ja teknisissä riskinarvioinneissa, myös
vikatila- ja vaikutusanalyysissa, sekä yleisissä ja hanke-/
toimialakohtaisissa riskinarvioinneissa. Muita tietoja ovat
asiakaspalaute, käyttäjien näkemykset suunnittelu- ja
myyntivaiheessa, AIR-/FQI-prosessien kenttätiedot
sekä tuotanto- ja lopputarkastuksissa havaittujen
vikojen kehityssuunnat. Yhtiöllä on ISO 9001 -sertifioitu
laadunhallinta ja ISO 17025 -sertifioitu testauslaboratorio,
jotka tukevat vankkaa todentamis- ja validointitoimintaa.
Ennaltaehkäisy- ja lieventämistoimet
Konecranesin tarjooma sisältää teknisesti edistyksellisiä
turvallisuusominaisuuksia, jotka on suunniteltu vähentämään
ennakoitavissa olevia riskejä asiakkaan toiminnoissa, kuten
heilunnanesto, koukun keskitys, kiinnitarttumisen esto,
hidas liikkuminen, mikronopeus, kuorman kääntöapu,
paikoitus, loppusijoitus ja aluerajaus Work Zone Smart
Feature -sovelluksella. Etäkäytön (etäohjausaseman)
ansiosta käyttäjät voivat työskennellä turvallisella alueella
entistä ergonomisemmin ja vähentää altistumista vaaroille.
Turvallisuuteen liittyvät valvontatoiminnot toteutetaan yhtiön
ja alan vaatimusten mukaisesti, ja tuotannon ja käyttöönoton
aikana tehtävillä tarkastuksilla ja testeillä varmistetaan
vaatimustenmukaisuus ennen luovutusta. Asiakkaiden
palautteen ja vaatimusten perusteella Konecranes pystyy
myös tarjoamaan erilaisia ratkaisuja loppukäyttäjille, jotka
voivat olla erityisen haavoittuvia terveyteen ja turvallisuuteen
liittyen (esimerkiksi vammaisille henkilöille). Näitä vaatimuksia
voidaan käsitellä jo tuotekehitysprosessissa. Konecranes voi
esimerkiksi lisätä nostureihin varoitusvalot kuulovammaisia
ihmisiä varten.
Seuranta ja suorituskyvyn hallinta
AIR-prosessissa Konecranes velvoittaa raportoimaan ja
tutkimaan tiedossa olevat laitteisiin liittyvät turvallisuuteen
liittyvät tapaukset, muun muassa kuorman putoamiset
tai hallitsemattomat liikkeet. Kaikki tapaukset tutkitaan,
myös tapaukset, joissa epäillään väärinkäyttöä, ja
tekniset asiantuntijat tekevät aina juurisyyanalyysin.
Tarvittaessa toteutetaan korjaavia ja ehkäiseviä toimia,
joilla estetään niiden toistuminen nykyisissä laitoksissa
ja tulevissa toimituksissa. Systeemisten ongelmien
vuoksi käynnistetään kohdennettuja hankkeita
asiakkaiden kanssa, joita asia koskee. FQI-prosessissa
tehdään jäsenneltyjä tarkastuksia tuotteille, joihin
liittyy mahdollisia turvallisuusriskejä. Niiden perusteella
voidaan tehdä välittömiä korjauksia ja laitekantojen
välisiä tarkastuksia. Yhtiö seuraa lopputarkastuksissa
havaittujen vikojen määrää, analysoi vikatyyppejä ja pyrkii
vähentämään yleisimpiä ongelmia. Sisäiset auditoinnit,
koulutus ja laatuprosessien parantaminen on sisällytetty
vuotuisiin suunnitelmiin suorituskyvyn ylläpitämiseksi ja
parantamiseksi.
Kanavat huolenaiheiden esille ottamiseksi ja
oikeussuojakeinojen käyttämiseksi
Konecranes kannustaa työsuhteisia työntekijöitä ja ulkoisia
sidosryhmiä ilmoittamaan huolenaiheista vakiintuneiden
ilmoituskanavien kautta vastatoimia pelkäämättä.
Väärinkäytösten ilmoittamiseen tarkoitetuista kanavista,
kanavien käytettävyyttä tukevista prosesseista sekä
sisäisistä tutkinnoista on lisätietoa kohdassa G1-1
Liiketoiminnan harjoittamista koskevat toimintaperiaatteet
ja yrityskulttuuri. Asiakkaat voivat myös ottaa suoraan
yhteyttä yhtiön edustajiin (sähköpostitse, puhelimitse,
palvelupyynnöllä). Tuoteturvallisuuskysymykset käsitellään
AIR-prosessissa. Jos Konecranes aiheuttaa haitallisia
vaikutuksia tai myötävaikuttaa niiden syntymiseen,
se pyrkii tarjoamaan paikallisen lainsäädännön ja
vakuutusjärjestelmien mukaisia korjaavia toimia, muun
muassa vammojen hoitoa, kuntoutusta ja tarvittaessa
korvauksia. Konecranes toteutti vuonna 2025 toimia
sellaisten olennaisten terveys- ja turvallisuusvaikutusten
korjaamiseksi, joiden katsotaan aiheutuneen loppukäyttäjille
Konecranesin tuotteista, tarjoamalla korvausta ja
toteuttamalla korjaavia ja ehkäiseviä toimia AIR- ja FQI-
prosessien osana.
Tulokset ja tehokkuus
Vuonna 2025 jatkuvan parantamisen tiimin tekemiä sisäisiä
prosessiauditointeja jatkettiin AIR- ja FQI-prosesseissa,
joita parannettiin näiden havaintojen avulla entisestään.
Prosessien ja ohjeiden kattavat päivitykset saatiin
107
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
päätökseen, ja niissä keskityttiin lyhentämään prosessien
läpimenoaikoja sekä selkiyttämään rooleja ja vastuualueita.
Liiketoiminta-alueille ja -yksiköille järjestettiin globaaleja
koulutuksia prosessien noudattamisen ja raportoinnin
avoimuuden vahvistamiseksi. Konecranesin tuotteisiin
liittyvistä vakavista terveys- ja turvallisuuspoikkeamista
raportoitiin, ne tutkittiin AIR-prosessin mukaisesti, ja
toteutettiin korjaavia ja ehkäiseviä toimia. Yhtiö jatkoi
lopputarkastusvirheiden määrän seurantaa, virhetyyppien
kirjaamista ja toistuvien virhetyyppien vähentämistä.
Tulevina vuosina yhtiö parantaa edelleen AIR- ja FQI-
prosessien tietojen laatua, jatkaa vuosittaisia sisäisiä
prosessiauditointeja, prosessiohjausta ja koulutusta
sekä vahvistaa tuoteturvallisuuteen liittyvien pääoma- ja
toimintamenojen konsolidoitua raportointia.
Olennaisten riskien hallinta ja mahdollisuuksien
hyödyntäminen
Konecranes lieventää mahdollisista turvallisuuteen
liittyvistä tapauksista aiheutuvia olennaisia taloudellisia
riskejä vähentämällä niiden todennäköisyyttä ja vakavuutta
suunnitteluvaiheen riskienhallinnan (esim. FMEA), AIR/FQI-
prosessien palautekierrosten ja tuotekehityksen sekä
säännöllisen arvioinnin avulla riskienhallinnan ja liiketoiminnan
jatkuvuussuunnittelun yhteydessä. Tuoteturvallisuus
on yhtiölle olennainen mahdollisuus, sillä se tarjoaa
kilpailuetua turvallisten ja suorituskykyisten laitteiden,
kehittyneiden turvallisuusominaisuuksien sekä ennalta
ehkäisevän ja ennakoivan huollon avulla. Esittelyvalmiudet
(esim. digitaalinen visualisointi ja live-esittelyt) parantavat
asiakkaiden ymmärrystä turvallisuustoiminnoista ja -eduista.
Yhtiön digitaaliseen ekosysteemiin kuuluvat asiakasportaalit
kunnossapitotietoja, TRUCONNECT®-omaisuustietoja,
varaosia, yritysalustoja ja tuottavuussovelluksia varten.
Se tukee toimintojen turvallisuuden ja luotettavuuden
lisäämistä ja vähentää turvallisuusriskiä aiheuttavien vikojen
todennäköisyyttä.
ESRS 2, 17
Olennaisiin vaikutuksiin liittyvät
tavoitteet sekä olennaisten riskien ja
mahdollisuuksien hallinta
Konecranes on sitoutunut kolmeen laatutavoitteeseen,
jotka esitetään yhtiön vuonna 2025 päivitetyssä
laatua koskevassa käytännössä. Tavoitteena on, että
turvallisuuteen liittyviä tapauksia ei ole, ehkäistään
kaikenlaiset vaatimustenvastaisuudet ja parannetaan
asiakastyytyväisyyttä.
Konecranesissa seurataan useita indikaattoreita loppukäyt-
täjien ja tuotteiden turvallisuuden varmistamiseksi. Niihin kuu-
luvat asiakkaiden Net Promoter Score (NPS), AIR-tapausten
määrä sekä tarkemmat sisäiset indikaattorit, joilla mitataan
yhtiön AIR- ja FQI-prosessien tehokkuutta. Konecranes
kannustaa asiakkaitaan ilmoittamaan kaikista tapauksista,
joissa Konecranesin toimittama laite, komponentti tai palvelu
on aiheuttanut tai uhannut aiheuttaa terveyteen tai turval-
lisuuteen liittyvän tapauksen tai omaisuusvahingon. Vaikka
yleistavoitteena on pyrkiä siihen, että tuoteturvallisuuteen
liittyviä tapauksia ei ole lainkaan, tapausten tietty määrä on
myös osoitus AIR-raportoinnin toimivuudesta ja sen tunnet-
tuudesta asiakkaiden ja sidosryhmien keskuudessa. Tämän
vuoksi AIR-tapausten määrälle ei ole asetettu tavoitetta.
Vuoden 2025 aikana Konecranes sai 253 AIR-tapausta koko
yhtiössä (2024: 250 AIR-tapausta).
Yhteisökohtaiset tiedot:
Tuoteturvallisuus (kyberturva)
Tuoteturvallisuus tietoturvan osalta on arvioitu
Konecranesin kannalta yhteisökohtaiseksi olennaiseksi
aiheeksi. Tuoteturvallisuuteen liittyvät vaikutukset, riskit ja
mahdollisuudet ovat kohdassa ESRS 2 SBM-3 Olennaiset
vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet sekä niiden
vuorovaikutus strategian ja liiketoimintamallin kanssa.
Konecranesin tuoteturvallisuutta hallitaan Konecranesin
tietoturvan hallintajärjestelmällä (Information Security
Management System, ISMS) ja tuoteturvallisuuskehyksellä
(Product Security Framework) sekä turvallisen
tuotekehityksen käytännöillä, jotka on sertifioitu IEC
62443 -standardien mukaisesti (konecranes.com/cyber).
Konecranesin turvallisuuden ohjausryhmä ohjaa kehitystä
Konecranesilla, ja kyberturvallisuustiimi panee yhdessä
liiketoimintayksikköjen ja konsernin toimintojen kanssa
kehitysvaiheita täytäntöön turvallisuuteen nimenomaisesti
osoitettujen määrärahojen avulla. Organisatoriset
tehtävät, vastuualueet ja pätevyysvaatimukset määritetään
Konecranesin ISMS-käsikirjassa. Tietoturva-aiheista
raportoidaan säännöllisesti Konecranesin hallituksen
tarkastusvaliokunnalle ja tarvittaessa edelleen Konecranesin
hallitukselle.
Konecranesin tietoturvan hallintaa koskevalla järjestelmäl-
lisellä toimintatavalla pyritään varmistamaan, että kaikki
asiaankuuluvat tietoturvariskit tunnistetaan ja niitä lieven-
netään. Käyttöön on otettu joukko turvallisuustarkastuksia,
ja teknisillä ja organisatorisilla turvallisuustoimenpiteillä
käsitellään eri aiheita, kuten omaisuudenhallintaa, pääsynval-
vontaa, suojattua ohjelmistokehitystä, tapausten hallintaa ja
tietoturvanäkökohtia liiketoiminnan jatkuvuuden hallinnassa.
Kyberturvallisuudesta on lisätietoja kohdassa G1 Liiketoi-
minnan harjoittaminen; yhteisökohtaiset tiedot: Varautu-
minen kyberuhkiin ja yrityksen resilienssi.
Toteutetut ja tulevaisuudessa toteutettavaksi
suunnitellut keskeiset toimet
Konecranesin tietoturvan hallintajärjestelmä perustuu ISO
27001:2022 -standardiin. Sertifioinnin soveltamisala on
”Konecranesin liiketoimintasovellusten, IT-infrastruktuurin
ja asiakasportaalien, tuottavuutta parantavien mobiiliso-
vellusten sekä TRUCONNECT®- etähuoltotuotteiden ja
-sovellusten kehittäminen ja toiminta”. Alkuperäinen serti-
fiointi saatiin vuonna 2021, ja sen jälkeen soveltamisalaa on
108
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
entisestään laajennettu ja käytäntöjä parannettu. Viimeisin
auditointi tehtiin vuonna 2025. Ohjelmistotuotteilla TBA ja
ECSS (laitteiden hallintajärjestelmät ja -palvelut) on ollut
sertifiointi vuodesta 2023 lähtien. Sertifiointeja ylläpidetään
järjestelmällisen hallinnointitavan avulla. Seuraavat sertifioin-
tiauditoinnit on tarkoitus tehdä vuonna 2026.
Konecranes on saanut IEC 62443 -sertifioinnin, joka
on teollisuuden automaatio- ja valvontajärjestelmien
kyberturvallisuuden standardi. Sertifiointi kattaa konttien
käsittelyyn, telakoille, prosessiteollisuudelle ja yleiseen
valmistusteollisuuteen liittyville asiakkaille tarjottavat
Satamaratkaisujen ja Teollisuuslaitteiden tuotteet. Sertifiointi
on tasolla ”täytäntöönpanovalmius”. Sertifioinnin ansiosta
asiakkaat saavat varmuuden yhtiön tarjoomasta ja siitä, että
se on rakennettu toimialan parhaiden käytäntöjen mukaan,
että se täyttää lakisääteiset vaatimustenmukaisuutta
koskevat vaatimukset ja se on suojattu kyberuhkia vastaan.
IEC 62443 -sertifiointi jatkuu, ja se on auditoitu uudelleen
vuonna 2025 erinomaisin tuloksin.
Kyberturvallisuuden varmistamiseksi on olennaisen tärkeää
lisätä työntekijöiden tietoisuutta ja tietämyksen tasoa
tietoturvaan liittyvistä aiheista. Konecranesilla on pakollinen
kyberturvallisuuskoulutus kaikille työsuhteisille työntekijöille.
Se on suoritettava työntekijöiden perehdytyksessä ja
sen jälkeen aina, kun koulutusmoduulia on päivitetty.
Konecranesin varautumisesta kyberuhkiin ja yrityksen
resilienssistä on lisätietoa kohdassa G1 Liiketoiminnan
harjoittaminen; yhteisökohtaiset tiedot: Varautuminen
kyberuhkiin ja yrityksen resilienssi.
4. HALLINTOA KOSKEVAT TIEDOT
G1
Liiketoiminnan harjoittaminen
G1-1
Liiketoiminnan harjoittamista
koskevat toimintaperiaatteet ja
yrityskulttuuri
Liiketoiminnan harjoittamista koskevat
toimintaperiaatteet
Liiketoiminnan harjoittamista Konecranesilla ohjaavat sovel-
lettavat lait ja eettiset toimintaperiaatteet, joita täydenne-
tään useilla konsernin laajuisilla toimintaperiaatteilla, muun
muassa ihmisoikeuksia koskevilla toimintaperiaatteilla,
tietosuojaa koskevilla toimintaperiaatteilla, kaupankäynnin
vaatimustenmukaisuuteen liittyvillä ohjeilla, kilpailupolitii-
kalla, korruption vastaisella käytännöllä, väärinkäytösten
ilmoittamista koskevilla ohjeilla ja toimittajiin liittyvillä vaa-
timuksilla, kuten toimittajan tuntemista koskevilla toiminta-
periaatteilla. Toimintaperiaatteiden keskeisestä sisällöstä,
soveltamisalasta, täytäntöönpanovastuusta ja saatavuu-
desta on tietoa kohdassa ESRS 2 MDR-P Olennaisten
vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien hallitsemiseksi
vahvistetut toimintatavat.
Konecranes odottaa liikekumppaneidensa harjoittavan omaa
liiketoimintaansa yhtiön korkeiden oikeudellisten, eettisten,
ympäristöön ja työntekijöihin liittyvien periaatteiden
mukaisesti ja sopusoinnussa niiden kanssa. Konecranes
edistää vastuullisia työskentelytapojaan ja nollatoleranssia
korruption ja lahjonnan suhteen liikekumppaneidensa
keskuudessa Konecranesin globaalien toimittajan ohjeiden,
toimittajan eettisten toimintaperiaatteiden ja jakelijan
eettisten toimintaperiaatteiden avulla.
Yrityskulttuurin luominen, kehittäminen, edistäminen
ja evaluointi
Konecranesin arvot muodostavat perustan kulttuurille,
jonka se haluaa yhtiössä vallitsevan. Arvojen laatimisessa
oli mukana lähes 8 000 kollegaa eri puolilta maailmaa, ja
kaikkia Konecranesin työntekijöitä pyydettiin osallistumaan
tähän uudistamisprosessiin. Siitä saatu palaute kiteytettiin 27
globaalin työpajan ja 150 keskusteluryhmän työn jälkeen yhtiön
neljäksi arvoksi: asetamme asiakkaat etusijalle, toimimme
oikein, pyrimme parempaan sekä voitamme yhdessä.
Konecranesin arvot ohjaavat tapaa, jolla Konecranesin
työsuhteiset työntekijät käyttäytyvät ja toimivat sekä sisäisesti
että ulkoisesti. Arvoihin tiivistyy se, mitä yhtiö odottaa
itseltään ja muilta, ja ne näyttävät keskeisille sidosryhmille,
mitä Konecranes yhtiönä on. Eettisissä toimintaperiaatteissa
puolestaan esitetään työmme perussäännöt. Näitä teemoja
juurrutetaan käyttöön johdon yhdenmukaisilla viesteillä,
koulutusohjelmilla ja sisäisellä viestinnällä. Siten varmistetaan,
että ne ymmärretään ja että niitä noudatetaan kaikilla
organisaation tasoilla.
Työsuhteisille työntekijöille annetaan säännöllisesti koulutusta
erilaisista yrityskulttuuriin ja liiketoiminnan harjoittamiseen
liittyvistä seikoista. Eettisiä toimintaperiaatteita koskeva
peruskoulutus on pakollinen kaikille uusille työsuhteisille
työntekijöille osana heidän perehdyttämistään. Käytössä on
kaikille työsuhteisille työntekijöille tarkoitettu säännöllinen
eettisiä toimintaperiaatteita koskeva koulutusohjelma, jossa
toimihenkilöt koulutetaan eettisistä toimintaperiaatteista joka
vuosi ja operatiiviset työntekijät joka toinen vuosi. Koulutuksen
suorittamista seurataan tiiviisti, ja siitä raportoidaan
Compliance & Ethics -komitealle, Konecranesin johtoryhmälle
sekä tarkastusvaliokunnalle.
Riippuen työsuhteisen työntekijän roolista on lisäksi muita
pakollisia ja/tai suositeltuja koulutuksia liittyen eri osa-
alueisiin, kuten kilpailulainsäädäntöön ja tietosuojaan.
Vastuullista liiketoimintaa käsitellään myös uusien
esihenkilöiden koulutuksissa ja johtajuuskoulutuksissa.
109
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Joka vuosi järjestetään myös useita lähikoulutuksia erilaisille
kohdeyleisöille.
Yrityskulttuurin täytäntöönpanon ja kehityksen tasoa
arvioidaan erilaisissa työsuhteisille työntekijöille suunnatuissa
kyselyissä, kuten henkilöstö- ja pulssikyselyissä. Ne ovat
jokaiselle työntekijälle tärkeitä työkaluja, joissa he saavat
äänensä kuuluviin ja voivat vaikuttaa siihen, miten heidän
lähiympäristöään ja koko organisaatiota kehitetään.
Keskeisten Compliance & Ethics -suorituskykymittarien
osana Konecranes seuraa myönteisten vastausten osuutta
kahdessa henkilöstökyselyn vaatimustenmukaista ja
eettistä toimintaa koskevassa väittämässä. Siitä saadaan
selville työntekijöiden näkemyksiä johdon sitoutumisesta
rehellisyyteen ja huolenaiheiden esittämiseen liittyvästä
kulttuurista Konecranesilla.
Konecranesilla on vuotuinen Compliance & Ethics -riskien
arviointiprosessi. Sitä tukevat joka toinen vuosi tehtävät oikeu-
dellisten sääntöjen ja vaatimustenmukaisuuden noudat-
tamiseen liittyvät riskiarviointikyselyt, joilla kerätään tietoa koko
organisaatiosta. Yhtiö tekee myös maakohtaisia vaatimusten-
mukaisuus riskien arviointeja riskiperusteisesti. Lisäksi kolmas
osapuoli tekee yhteiskuntavastuun arviointeja Konecranesin
oikeudenmukaisen työn puiteperiaatteiden ja paikallisten
määräysten perusteella periaatteisiin kuuluvista aiheista.
Konecranesin väärinkäytösten ilmoittamiskanavan avulla
yhtiö voi saada tietoa mahdollisista eettisistä huolenaiheista
ja lakien noudattamatta jättämisestä.
Kohdassa G1-2 Suhteet toimittajiin on tietoa siitä,
miten Konecranes edistää yrityskulttuuriaan toimittajien
keskuudessa.
Konecranes tarjoaa useita tapoja tuoda huolenaiheita esiin
sisäisesti. Niitä voidaan esittää johdolle, henkilöstöosastolle
tai lakiosastolle ja Compliance & Ethics -tiimeille tai ulkoisen
tahon ylläpitämässä väärinkäytösten ilmoittamiskanavassa,
jossa ilmoituksen voi tehdä myös nimettömästi, jos se
sallitaan paikallisissa laeissa. Konecranesin väärinkäytösten
ilmoittamiskanavaa ja tutkintaprosessia johtaa Konecranes-
konsernin Compliance & Ethics -tiimi. Se on liiketoimista ja
paikallisesta päätöksenteosta riippumaton globaali tiimi,
joka pystyy tutkimaan kaikki tapaukset puolueettomasti. Kun
paikallisessa lainsäädännössä sitä edellytetään, konsernin
yhtiöillä on käytössä myös paikallisia raportointikanavia, joita
hallitaan paikallisten lakien mukaisesti.
Sisäisissä väärinkäytösten ilmoittamista koskevissa ohjeissa
kerrotaan, miten vaatimustenmukaista ja eettistä toimintaa
koskevista huolenaiheista ilmoitetaan. Ohjeet on julkaistu
sisäisesti 35 kielellä. Työsuhteisia työntekijöitä koulutetaan
säännöllisesti aiheesta osana eettisiä toimintaperiaatteita
koskevaa peruskoulutusta ja muita kohdennettuja koulutuksia.
Konecranesin väärinkäytösten ilmoittamiskanavat ovat
myös kaikkien käytettävissä ulkoisesti. Sidosryhmiä
kannustetaankin ilmoittamaan eettisistä huolenaiheista
tai lakien noudattamatta jättämisistä, jotka liittyvät
Konecranesin toimintoihin. Ulkoisen tahon ylläpitämä
ilmoittamiskanava on käytettävissä 39 kielellä, ja tiedot
prosessista ja kostotoimien estämisestä on julkaistu
ulkoisesti kymmenellä kielellä osoitteessa Konecranes.com.
Konecranesilla on kostotoimien torjumista koskevat tiukat
toimintaperiaatteet, jotka kuvataan yhtiön eettisissä
toimintaperiaatteissa ja väärinkäytösten ilmoittamista
koskevissa ohjeissa. Väärinkäytösten ilmoittamiskanavaa
ylläpidetään ulkopuolisen kumppanin tarjoaman teknisen
ratkaisun avulla. Kanava on salattu ja suojattu salasanalla.
Väärinkäytösten ilmoittamis- ja tutkintaprosessit ja
niihin liittyvien asiakirjojen tallentaminen on ehdottoman
luottamuksellista ja säännelty dokumentoidulla prosessilla.
Prosessin osana tutkintaprosessiin osallistuva tiimi
noudattaa muun muassa erityistä salassapitositoumusta ja
sitoutumista kostotoimien torjumiseen.
Ilmoittajien ja väärinkäytösten ilmoitusmenettelyn muiden
osallistujien suojelu sekä salassapitoa ja kostotoimien tor-
juntaa koskeva sitoumus koskevat kaikkia ilmoituksia yhtiön
toimintaperiaatteiden, eettisten toimintaperiaatteiden ja
lakien rikkomuksista. Ne eivät siis rajoitu vain EU:n ilmoitta-
jansuojelusta annetun direktiivin kansallisen lainsäädännön
osaksi saattavien kansallisten lakien soveltamisalaan.
G1-2
Suhteet toimittajiin
Konecranes odottaa toimittajiensa ja alihankkijoiden (jäl-
jempänä yhteisesti ‘toimittajat’) harjoittavan liiketoimintaa
samojen oikeudellisten ja eettisten vaatimusten ja
periaatteiden mukaisesti, joita Konecranes edellyttää sen
omissa eettisissä toimintaperiaatteissaan. Nämä peri-
aatteet ovat olennaisen tärkeitä liikesuhteen muodosta-
misessa ja liiketoiminnan harjoittamisessa Konecranesin
kanssa. Konecranesin toimittajan eettisissä toimintaperi-
aatteissa asetetaan oikeudelliset ja eettiset vähimmäis-
vaatimukset ja toimintaperiaatteet, joiden noudattamista
Konecranes edellyttää toimittajiltaan. Ne koskevat esimer-
kiksi ihmisoikeuksia, terveyttä ja turvallisuutta, ympäristö-
asioiden hallintaa, korruption torjuntaa ja kaupankäynnin
vaatimustenmukaisuutta. Jäljempänä kuvattu tavoite
kestävyyden, vaatimustenmukaisuuden sekä oikeudellisten
ja eettisten vaatimusten juurruttamiseksi yhtiön liiketoi-
mintaprosesseihin tukee niin Konecranesin strategisia
sitoumuksia kuin muodostaa myös perustan yhtiön toimitta-
jasuhteiden hallinnalle ja vähentää yhtiön toimitusketjuun
liittyviä mahdollisia riskejä.
Konecranesin globaaleissa toimittajan ohjeissa määritetään
myös muita vähimmäisvaatimuksia ja -odotuksia kaikille toi-
mittajille ja kuvataan kyseisiin odotuksiin liittyvät pääprosessit.
Mahdollisia muita lisävaatimuksia toimittajille voidaan sisäl-
lyttää myös Konecranesin ja toimittajan välisiin sopimuksiin.
Konecranes soveltaa toimittajasuhteidensa hallintaan
jäsenneltyä toimintatapaa, joka kattaa myös toimittajien
arvioinnin niiden yhteiskuntaan ja ympäristöön liittyvien
110
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
vaikutusten hallinnan osalta. Yhtiön toimittajasuhteiden
hallintakehyksen (Supplier Relationship Management, SRM)
keskeisiä tavoitteita ovat esimerkiksi toimittajien tuntemista
koskevan prosessin täytäntöönpano, materiaalien
saatavuuden varmistaminen, toimitusriskien vähentäminen
ja toimittajien suoriutumisen seuranta. Toimittajasuhteiden
hallintakehyksen tarkoituksena on antaa korkeatasoinen
ohjaus- ja hallintomalli toimittajasuhteiden hallintaa varten.
Konecranesin toimittajasuhteiden hallintatyökaluja ovat
esimerkiksi toimittajien auditoinnit, toimittajatapaamiset
ja toimittajan tuntemista koskevan prosessin
täytäntöönpano. Tällä hetkellä Konecranes tekee
toimittajilleen kolmenlaisia auditointeja. Konecranesin itse
paikan päällä suorittamissa auditoinneissa keskitytään
arvioimaan ja validoimaan toimittajien hallintajärjestelmiä,
laadunvarmistusmenetelmiä ja prosesseja. Kolmannen
osapuolen Konecranesin puolesta paikan päällä tekemissä
toimittajan eettisiä toimintaperiaatteita koskevissa
auditoinneissa arvioidaan toimittajien valmiuksia
noudattaa toimittajan eettisten toimintaperiaatteiden
vaatimuksenmukaisuutta. Konecranes tekee lisäksi
tietoturva-auditointeja, jotka ovat myös kolmannen
osapuolen toteuttamia. Toimittajatapaamisia järjestetään
toimittajasta riippuen vuosittain tai useammin yhtiön
toimittajasuhteiden hallintakehyksen mukaisesti, ja niissä
käsiteltävät aiheet voivat koskea esimerkiksi Konecranesin
ja toimittajan välisiä sopimuksia, toimittajan suoriutumista,
vaatimustenmukaisuutta ja toimittajariskejä.
Konecranesin toimittajan tuntemista koskevan prosessin
osana yhtiö vaatii valikoituja toimittajiaan tekemään
säännöllisesti toimittajan taustaselvityksen uusintaprosessin,
jossa noudatetaan samaa riskiperusteista toimintatapaa
kuin uusien toimittajien valinnassa. Tässä prosessissa
riskiperusteisesti valittuja toimittajia pyydetään täyttämään
aiempaa laajempi toimittajan itsearviointilomake, jossa on
kysymyksiä eri aiheista, kuten ihmisoikeuksista, terveydestä
ja turvallisuudesta, ympäristöstä, tietoturvasta, tietosuojasta
ja kaupankäynnin vaatimustenmukaisuudesta.
Konecranesilla kaikki asiaankuuluvat hankintatoiminnot
vastaavat siitä, että Konecranesin toimittajat täyttävät
oikeudelliset, eettiset, ympäristöön liittyvät ja muut kes-
tävyysvelvoitteet, sekä siitä, että vaatimukset sisällyte-
tään olemassa oleviin prosesseihin. Hankintaorganisaatio
koulutetaan täytäntöön panemaan toimittajasuhteiden
hallintakehys sekä muut asiaankuuluvat toimintaperiaat-
teet ja prosessit, kuten toimittajan tuntemista koskevat
toimintaperiaatteet ja prosessi. Toimittajien hallinta sekä
eturistiriitojen välttäminen ovat myös globaaliin eettisiä
toimintaperiaatteita koskevaan koulutukseen kuuluvia tee-
moja. Toimittajien globaaleja eettisiä toimintaperiaatteita
koskeva verkkokoulutus on pakollinen hankintatoiminnoille,
ja sitä tarjotaan yhdeksällä kielellä. Konecranes on aset-
tanut toimittajasuhteiden hallintaa koskevien käytäntöjen
täytäntöönpanoa varten sisäisiä tavoitteita, jotka koskevat
esimerkiksi toimittajasuhteiden hallintakehyksen täytän-
töönpanoa, tehtyjen auditointien määrää ja toimittajan
eettisten toimintaperiaatteiden sopimuksellista kattavuutta
sekä toimittajien eettisiä toimintaperiaatteita koskevan
koulutuksen suorittamisastetta. Edellä mainittuja tavoitteita
seurataan kuukausittain.
Yhteiskunnalliset ja ympäristöön liittyvät kriteerit
ja toimittajien valinta
Konecranes noudattaa riskiperusteista toimintatapaa sen
toimittajien valinnassa ja hallinnassa. Toimittajan eettisten
toimintaperiaatteiden riskien arvioinnissa otetaan huo-
mioon toimittajien maa ja toimiala, jotta voidaan tunnistaa
yleiset alueet, joilla vaikutuksia todennäköisemmin aiheutuu
ja joilla ne ovat vakavia. Lisäksi otetaan huomioon toimittaja-
kohtaiset riskit, jotka on havaittu toimittajan tuntemista kos-
kevassa prosessissa. Riskiperusteisen toimintatavan vuoksi
toimittajan tuntemista koskevan prosessin perusteellisuus
voi vaihdella. Tämä koskee esimerkiksi taustaselvityksen
itsearviointilomakkeen sisältöä ja laajuutta sekä pakollisia
asianmukaisia toimenpiteitä riskien ehkäisemiseksi tai lie-
ventämiseksi.
G1-3
Korruption ja lahjonnan ehkäiseminen
ja havaitseminen
Konecranesin eettiset toimintaperiaatteet, toimittajan
ja jakelijan eettiset toimintaperiaatteet sekä korruption
vastainen käytäntö ovat osoitus yhtiön sitoutumisesta
kaikenlaisen korruption, kiristyksen ja lahjonnan
vastaiseen toimintaan. Niissä määritetään korruption
ehkäisyä koskevat Konecranesin odotukset ja säännöt.
Näistä toimintaperiaatteista on lisätietoa kohdassa
ESRS 2 MDR-P Olennaisten vaikutusten, riskien
ja mahdollisuuksien hallitsemiseksi vahvistetut
toimintatavat.
Korruptio- ja petosriskien lieventämiseksi on otettu
käyttöön useita toimia ja prosesseja. Niitä ovat muun
muassa sisäiset tarkastukset, sponsoroinnin ja lahjoitusten
hyväksyntäprosessi, eturistiriitailmoitusten portaali sekä
lahjoja ja vieraanvaraisuutta käsittelevä portaali, jossa
työsuhteiset työntekijät voivat keskitetysti ilmoittaa lahjojen
ja vieraanvaraisuuden tarjoamisesta ja vastaanottamisesta
ja saada sille ennakkohyväksynnän.
Kaikki väitteet tai epäillyt tapaukset korruptiosta
tai lahjonnasta tutkitaan konsernin määritetyn
tutkintaprosessin mukaisesti. Tutkintaprosessia johtaa
Konecranesin konsernin Compliance & Ethics -tiimi,
kuten kohdassa G1-1 Liiketoiminnan harjoittaminen ja
yrityskulttuuri kuvataan. Prosessi tulosten ilmoittamisesta
hallinto-, johto- ja valvontaelimille selitetään kohdassa ESRS
2: GOV-1 Hallinto-, johto- ja valvontaelinten rooli.
Suurin korruption ja lahjonnan riski yhtiön toiminnoissa
katsotaan tehtävien ja vastuualueiden vuoksi olevan
seuraavissa: johto (myös juridiset toimitusjohtaja roolit),
liiketoiminta-alueiden myynti- ja hankkeenhallinta-
organisaatiot, keskushankintojen ja liiketoiminta-alueiden
hankintojen ja liiketoimintayksiköiden talouspäälliköt,
aluetalouspäälliköt ja heidän esihenkilönsä.
111
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Korruption vastaiset verkko-oppimismoduulit on suunnattu
kaikille toimihenkilöille ja erityisesti sellaisissa tehtävissä
työskenteleville työntekijöille, joiden katsotaan olevan
alttiita korruptiolle. 100 prosenttia yhtiön riskisimmiksi
katsotuista tehtävistä on koulutuksen piirissä. Verkko-
oppimismoduuleja täydennetään eri paikoissa ja eri
tiimeille joko henkilökohtaisesti tai virtuaalisesti pidettävillä
reaaliaikaisilla koulutuksilla.
Samat koulutukset, joita annetaan Konecranesin henkilöstön
työsuhteisille työntekijöille globaalisti, annetaan myös
toimitusjohtajalle, ja eettisiä toimintaperiaatteita koskeva
koulutus annetaan myös hallitukselle.
MDR-A
Liiketoiminnan harjoittamiseen liittyvät
toimet ja resurssit
Vuonna 2025 toteutettuja keskeisiä toimia:
1) Laadittiin uusi eettisiä toimintaperiaatteita koskeva
kertauskoulutus, joka julkaistiin syyskuussa kaikille
työsuhteisille toimihenkilöille globaalisti 35 kielellä.
2) Hyväksyttiin ja otettiin käyttöön päivitetyt jakelijan eettiset
toimintaperiaatteet.
3) Lanseerattiin uudet korruption vastaiset verkkokurssit,
jolla täydennetään Konecranesin nykyistä vaatimusten-
mukaisuuden koulutusohjelmaa. Kurssit ovat erityisesti
tarkoitettu määritetyille riskialttiille toiminnoille.
4) Lanseerattiin uudet toimittajan eettisiä toimintaperiaat-
teita koskevat verkkokurssit sekä sisäisesti että ulkoisesti.
Konecranes on laatinut tulevia toimia varten kehityssuunni-
telman parantaakseen entisestään sen vaatimustenmukai-
suutta koskevia toimintaperiaatteita ja prosesseja. Toimiin
kuuluu esimerkiksi liikekumppanien hallintaprosessin ja
siihen liittyvien dokumentoinnin ja työkalujen parantaminen
entisestään ja uuden oikeudellisia asioita ja vaatimustenmu-
kaisuutta koskevan koulutuksen laatiminen ulkoisille myyn-
ninvälittäjille .
Kaikilla näillä toimilla edistetään vaatimustenmukaisen
ja eettisen toiminnan sekä vastuullisen liiketoiminnan
harjoittamisen varmistamista ja vahvistamista eettisten
toimintaperiaatteidemme mukaisesti. Kaikki edellä mainitut
parannustoimet aiotaan saattaa päätökseen seuraavan 1–2
vuoden aikana.
Tällä hetkellä Konecranes ei osoita huomattavia toiminta-
menoja tai pääomamenoja toimintasuunnitelmaan.
112
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
MDR-T
Liiketoiminnan harjoittamiseen liittyvät tavoitteet
Aihe Soveltamisala Tavoite Lähtötaso Perusvuosi
Tavoitteessa
edistyminen vuonna
2024
Tavoitteessa
edistyminen vuonna
2025
Tavoitteen suhde
toimintaperiaatteiden tavoitteisiin
Eettisiä toiminta-
periaatteita
koskeva koulutus
Kaikki
kohderyhmän
työsuhteiset
työntekijät
Kaikki kohderyhmän
työsuhteiset työnte-
kijät (100 %) suorittivat
eettisiä toiminta-
periaatteita koskevan
koulutuksen.
1
Ei
sovelleta
Vuosi tavoite Eettisiä toimintaperiaatteita
koskevan peruskoulutuksen
suoritti 98 % kaikista työn-
tekijöistä
Eettisiä toimintaperiaatteita
koskevan peruskoulutuksen
suoritti 98 % kaikista työnte-
kijöistä
1
.
Eettisiä toimintaperiaatteita
koskevan kertauskoulu-
tuksen 2025 suoritti yli 8 800
työntekijää eli 97 % kaikista
toimihenkilöistä (EMEA 97 %,
Aasian ja Tyynenmeren alue
98 %, Amerikka 96 %)
1
Varmistetaan, että kaikki
työntekijät tuntevat yhtiön eettiset
toimintaperiaatteet ja ovat sitoutuneet
noudattamaan niitä.
Eettiset
työskentelytavat
ja huolenaiheiden
esittämiseen
liittyvä kulttuuri
Kaikki työsuhteiset
työntekijät
Saadaan sataprosent-
tisesti myönteinen
vastaus (arvosana
7–10/10) tiettyihin
henkilöstökyselyn
kysymyksiin.
2
Ei
sovelleta
Vuodelta 2024 ei ole tietoja
saatavilla. Vuoden 2023 hen-
kilöstökyselyssä keskimäärin
87 % työntekijöistä vastasi
myönteisesti kysymykseen 1
ja 84 % kysymykseen 2.
Vuoden 2025 työnteki-
jöiden henkilöstökyselyssä
keskimäärin 88 % vastasi
myönteisesti kysymykseen 1
ja 86 % kysymykseen 2.
Myönteisten vastausten osuuden
seuraamisen ansiosta Konecranes
pystyy arvioimaan, minkälaiseksi eettisiin
työskentelytapoihin sitoutumisen taso
koetaan ja mikä on yhtiön huolenaiheista
ilmoittamista koskevan kulttuurin taso.
Konecranesilla on kaksi tavoitetta liiketoiminnan harjoittamisen alalla:
Huomautuksia:
1
Eettisiä toimintaperiaatteita koskeva koulutus: Tavoitetta
mitataan raportointivuoden aikana globaalisti eettisiä toi-
mintaperiaatteita koskevan koulutuksen suorittamisasteella
kohderyhmän keskuudessa. Laskelmista on poissuljettu
työntekijät, joiden kurssin suorittamisen määräaika ei ole vielä
umpeutunut, kuten vastikään rekrytoidut työntekijät, pitkäai-
kaisesti poissaolevat työntekijät sekä työntekijät Ukrainassa.
Koulutuksen suorittaneiden työntekijöiden määrä kerätään
Konecranesin oppimisenhallintajärjestelmästä. Konecranesin
eettisiä toimintaperiaatteita koskevasta koulutusohjelmasta
on lisätietoa kohdassa G1-1 Liiketoiminnan harjoittamista
koskevat toimintaperiaatteet ja yrityskulttuuri. Peruskou-
lutus on pakollinen kaikille työsuhteisille työntekijöille kahden
vuoden välein, ja kertauskoulutus on pakollinen johto-/hallin-
tohenkilöstölle joka toinen vuosi. Koulutuksen suorittaminen
tarkistetaan raportointivuoden jaksolla. Ukrainalaisten työnte-
kijöiden jättäminen toimintaperiaatteita koskevien koulutus-
tilastojen ulkopuolelle voi muuttua, jos olosuhteet Ukrainassa
muuttuvat olennaisesti.
2
Henkilöstökysely: Tavoitetta mitataan henkilöstökyselyn
seuraaviin väittämiin viimeksi tehdyssä kyselyssä annettujen
myönteisten vastausten osuudella: 1) ”Yksikköni johto on
sitoutunut rehellisyyteen ja eettisiin liiketoimintakäytäntöihin”
ja 2) ”Tunnen voivani ilmoittaa epäeettisestä käytöksestä,
jos havaitsen sitä Konecranesilla”. Henkilöstökyselyyn
annettujen eri vastausten osuudet kerätään kyselyn hallintaan
ja vastausten analysointiin käytetystä kyselytyökalusta.
Sidosryhmät ovat osallistuneet tavoitteen asettamiseen
keskustelemalla tavoitteista asiaankuuluvassa
hallintoelimessä.
113
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Yhteisökohtaiset tiedot: Varautuminen
kyberuhkiin ja yrityksen resilienssi
Vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet
Kuten kohdassa Yleiset tiedot todetaan, Konecranes on arvi-
oinut kyberuhkiin varautumista ja yrityksen resilienssiä yhteisö-
kohtaisena, Konecranesin kannalta olennaisena aiheena. Yhtiö
on tunnistanut kielteisiä vaikutuksia, jotka liittyvät toiminnan
jatkuvuuteen sekä kyberturvallisuuteen liittyviin riskeihin ja
mahdollisuuksiin. Vaikutuksista, riskeistä ja mahdollisuuksista
on lisätietoa kohdassa ESRS 2 SBM-3 Olennaiset vaikutukset,
riskit ja mahdollisuudet sekä niiden vuorovaikutus strate-
gian ja liiketoimintamallin kanssa. Nykyinen riskiympäristö
osoittaa, että teollinen valmistus on jatkuvasti yksi aloista, joille
hyökkäyksiä tehdään kyberalalla eniten. Kyberturvallisuus-
asetukset, kuten EU:n tarkistettu kyberturvallisuusdirektiivi ja
EU:n kyberresilienssisäädös, tuovat uusia kyberturvallisuus-
sääntöjä, joilla varmistetaan yrityksen resilienssi sekä laite- ja
ohjelmistotuotteiden suojan paraneminen. Markkinoiden
odotusten täyttämiseksi ja riskien vähentämiseksi Konecrane-
silla on kyberturvallisuusstrategia, -tavoitteet ja -hallinto sekä
yksityiskohtainen etenemissuunnitelma tuleville vuosille.
Kyberturvallisuuteen varautumista ja yrityksen
resilienssiä koskevat toimintaperiaatteet
Konecranesin tietoturvapolitiikassa esitettyjen strategisten
turvallisuustavoitteiden tarkoituksena on saada aikaan
turvallisia ja suojattuja materiaalinkäsittelyratkaisuja,
parantaa kyberuhkiin varautumista ja yrityksen resilienssiä
sekä varmistaa, että ihmisillä on oikea tietämys, taidot
ja työkalut kyberturvallisuuden huomioon ottavien
päätösten tekemiseen. Tietoturvapolitiikan keskeisestä
sisällöstä, soveltamisalasta, täytäntöönpanovastuusta
ja saatavuudesta on tietoa kohdassa ESRS 2 MDR-P
Olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien
hallitsemiseksi vahvistetut toimintatavat.
Kyberuhkiin varautumisen ja yrityksen resilienssin
hallinta
Konecranesin tietoturvan hallintajärjestelmä (Information
Security Management System, ISMS) perustuu ISO 27001
-standardiin, jonka mukaan se on sertifioitu. Konecranesin
kyberturvallisuuden ohjausryhmä ohjaa kehitystä
Konecranesilla, ja kyberturvallisuusyksikkö panee yhdessä
liiketoimintayksikköjen ja konsernin toimintojen kanssa
kehitysvaiheita täytäntöön turvallisuuteen nimenomaisesti
osoitettujen määrärahojen avulla. Organisatoriset
tehtävät, vastuualueet ja pätevyysvaatimukset määritetään
Konecranesin ISMS-käsikirjassa. Tietoturva-aiheista
raportoidaan säännöllisesti Konecranesin johtoryhmälle,
Konecranesin tarkastusvaliokunnalle ja tarvittaessa edelleen
Konecranesin hallitukselle.
Konecranesin tietoturvan hallintaa koskevalla järjestel-
mällisellä toimintatavalla pyritään varmistamaan, että
kaikki asiaankuuluvat tietoturvariskit tunnistetaan ja niitä
lievennetään. Käyttöön on otettu joukko turvallisuus-
tarkastuksia, joilla suojataan tietovaroja ja varmistetaan
Konecranesin tuotteiden ja palvelujen luottamuksellisuus,
eheys ja käytettävyys. Näillä teknisillä ja organisatorisilla
turvallisuustoimenpiteillä käsitellään eri aiheita, kuten
omaisuudenhallintaa, pääsynvalvontaa, tietoturvallista
ohjelmistokehitystä, häiriönhallintaa ja tietoturvanäkökohtia
liiketoiminnan jatkuvuuden hallinnassa. Esimerkiksi
Konecranesin tietoturvaan liittyvien tapausten hallintapro-
sessissa määritellään, miten tietoturvaan liittyvät tapa-
ukset käsitellään, ja tapauksiin reagoimista koskevissa
toimintaohjeissa annetaan varsinaiset ohjeet tapauksiin
reagoimiseksi. Laitteita ja verkkoja seurataan, ja tietoturvan
tiedon- ja häiriönhallinnan sekä tietoturvaoperaatiokes-
kuksen avulla tunnistetaan epätavanomainen käytös ja
mahdolliset kyberhyökkäykset. Käytössä on prosesseja
haavoittuvuuden hallintaan, haittaohjelmilta suojeluun ja
tietojärjestelmien auditointeihin. Konecranesin tietotek-
niikkayksikkö ja sen toimittajat seuraavat myös häiriöiden,
ongelmien ja muutosten hallintaprosesseja, jotta voidaan
varmistaa tietotekniikkaympäristön saatavuus, vakaus ja
turvallisuus. Vuonna 2025 Konecranesilla oli yksi kyber-
turvaan liittyvä tapaus, joka edellytti tarkempaa tutkintaa.
Tapauksella ei ollut olennaisia vaikutuksia Konecranesin tie-
toihin tai jatkuvuuteen. Konecranesin tietoturvakontrolleista
on lisätietoa osoitteessa Konecranes.com/cyber.
Konecranesin tietoturvan hallintajärjestelmän piiriin kuuluu
koko Konecranes, myös tietotekniikka, toimintatekniikka
ja Konecranesin tuotteet ja palvelut sekä globaalit
liiketoimintasovellukset ja tietotekniikkainfrastruktuuri.
Tämä parantaa kyberuhkiin varautumista ja yrityksen
resilienssiä. Hallintajärjestelmän ISO/IEC 27001
-sertifiointiprosessi jatkuu.
Tehokkaan kyberturvallisuuden aikaansaamiseksi ja
yrityksen omien ja sen asiakkaiden tietojen turvaamiseksi
on olennaisen tärkeää pitää yllä työntekijöiden tietoisuutta
ja tietämyksen tasoa tietoturvaan liittyvistä aiheista.
Konecranesilla on pakollinen kyberturvallisuuskoulutus
kaikille työsuhteisille työntekijöille. Se on suoritettava
työntekijöiden perehdytyksessä ja sen jälkeen aina, kun
koulutusmoduulia on päivitetty. Vuonna 2025 on jatkettu
viimeisimmän, vuoden 2024 lopussa lanseeratun moduulin
käyttöönottoa, ja vuoden 2025 loppuun mennessä yli 96
prosenttia työntekijöistä on suorittanut moduulin loppuun.
Lisäksi Konecranesilla on saatavilla eri työntekijäryhmien
tarpeisiin räätälöityjä koulutuksia, ja vuoden 2025
aikana on laadittu toimitusketjuihin, asiakasvaatimusten
ymmärtämiseen ja sovellusturvallisuuteen liittyviä
lisäkoulutuksia. Niissä käsitellään nyt tietoturvan eri
osa-alueita eri työtehtävissä, jotta työntekijöiden kykyä
tunnistaa verkkouhkia ja reagoida niihin voidaan parantaa.
Konecranesilla on myös työsuhteisten työntekijöidensä
saatavilla kattavia ohjeita, ja se toteuttaa säännöllisesti
valistustoimia sisäisillä foorumeillaan ja omissa kanavissaan.
Vuonna 2025 näissä kampanjoissa keskityttiin pääasiassa
generatiivisen tekoälyn turvalliseen käyttöön sekä verkko- ja
puhelinurkinnalta suojautumiseen.
114
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
ESRS 2 – Lisäys B Luettelo muusta EU:n lainsäädännöstä johdetuista monialaisten ja aihekohtaisten standardien tietopisteistä
Seuraava taulukko listaa ESRS-tietopisteet, jotka on johdettu muusta EU-lainsäädännöstä, sekä sivunumerot, missä olennaiseksi
katsotut tietopisteet on raportoitu. Tietopisteet, joita ei ole katsottu olennaisiksi, on ilmaistu sanoilla ”ei olennainen”, kun taas
standardeissa vaiheittain käyttöön otettavat tietopisteet on ilmaistu sanoilla ”vaiheittainen käyttöönotto”.
Tiedonantovaatimus ja siihen liittyvä
tietopiste
Viittaus tiedonantovelvoite-
asetukseen
Viittaus pilariin 3 Viittaus vertailuarvoasetukseen Viittaus EU:n ilmastolakiin
Sivu / Ei
olennainen
ESRS 2 GOV-1
Hallituksen sukupuolijakauma 21
kohdan d alakohta
Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 13 Komission delegoitu asetus (EU)
2020/1816, liite II
54
ESRS 2 GOV-1
Riippumattomien hallituksen jäsenten
prosenttiosuus 21 kohdan e alakohta
Delegoitu asetus (EU) 2020/1816, liite II 54
ESRS 2 GOV-4
Selvitys kestävyyttä koskevasta due
diligence -prosessista 30 kohta
Liitteen 1 taulukon 3 indikaattori 10 57-58
ESRS 2 SBM-1
Osallistuminen fossiilisiin
polttoaineisiin liittyvään toimintaan 40
kohdan d alakohdan i alakohta
Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 4 Asetuksen (EU) N:o 575/2013
449 a artikla; komission
täytäntöönpanoasetuksen (EU)
2022/2453 taulukko 1: Ympäristöön
liittyvää riskiä koskevat laadulliset
tiedot ja taulukko 2: Yhteiskuntaan
liittyvää riskiä koskevat laadulliset
tiedot
Delegoitu asetus (EU) 2020/1816, liite II Ei sovellettava
ESRS 2 SBM-1
Osallistuminen kemikaalien
tuotantoon liittyvään toimintaan 40
kohdan d alakohdan ii alakohta
Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 9 Delegoitu asetus (EU) 2020/1816, liite II Ei sovellettava
ESRS 2 SBM-1
Osallistuminen kiistanalaisiin aseisiin
liittyvään toimintaan 40 kohdan d
alakohdan iii alakohta
Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 14 Delegoidun asetuksen (EU) 2020/1818
12 artiklan 1 kohta, delegoidun
asetuksen (EU) 2020/1816 liite II
Ei sovellettava
ESRS 2 SBM-1
Osallistuminen tupakan viljelyyn ja
tuotantoon liittyvään toimintaan 40
kohdan d alakohdan iv alakohta
Asetuksen (EU) 2020/1818 12 artiklan
1 kohta, delegoidun asetuksen (EU)
2020/1816 liite II.
Ei sovellettava
115
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Tiedonantovaatimus ja siihen liittyvä
tietopiste
Viittaus tiedonantovelvoite-
asetukseen
Viittaus pilariin 3 Viittaus vertailuarvoasetukseen Viittaus EU:n ilmastolakiin
Sivu / Ei
olennainen
ESRS E1-1
Siirtymäsuunnitelma
ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi
vuoteen 2050 mennessä 14 kohta
Asetuksen (EU) 2021/1119 2 artiklan 1
kohta
79-80
ESRS E1-1
Pariisin sopimuksen mukaisten
vertailuarvojen ulkopuolelle suljetut
yritykset 16 kohdan g alakohta
Asetuksen (EU) N:o 575/2013
449 a artikla; komission
täytäntöönpanoasetuksen
(EU) 2022/2453 lomake 1:
Kaupankäyntivaraston ulkopuoliset
erät – Ilmastonmuutokseen liittyvä
siirtymäriski: Vastuiden luottoluokka
toimialan, päästöjen ja jäljellä olevan
maturiteetin mukaan
12 artiklan 1 kohdan d–g alakohta ja 12
artiklan 2 kohta.
80
ESRS E1-4
Kasvihuonekaasupäästöjen
vähennystavoitteet 34 kohta
Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 4 Asetuksen (EU) N:o 575/2013
449 a artikla; komission
täytäntöönpanoasetuksen
(EU) 2022/2453 lomake 3:
Kaupankäyntivaraston ulkopuoliset
erät – Ilmastonmuutokseen liittyvä
siirtymäriski: Mukauttamismittarit
Delegoidun asetuksen (EU) 2020/1818
6 artikla
83
ESRS E1-5
Fossiilisista lähteistä peräisin olevan
energian kulutus eriteltynä lähteiden
mukaan (vain ilmastovaikutuksiltaan
merkittävät alat) 38 kohta
Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 5 ja
liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 5
86
E1-5
Energiankulutus ja energialähteiden
yhdistelmä 37 kohta
Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 5 86
ESRS E1-5
Energiaintensiteetti, joka liittyy
toimintaan ilmastovaikutuksiltaan
merkittävillä aloilla 40–43 kohta
Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 6 86
ESRS E1-6
Kasvihuonekaasujen scope 1-, scope
2- ja scope 3 -bruttopäästöt ja
kokonaispäästöt 44 kohta
Liitteen 1 taulukon 1 indikaattorit 1 ja 2 Asetuksen (EU) N:o 575/2013
449 a artikla; komission
täytäntöönpanoasetuksen
(EU) 2022/2453 lomake 1:
Kaupankäyntivaraston ulkopuoliset
erät – Ilmastonmuutokseen liittyvä
siirtymäriski: Vastuiden luottoluokka
toimialan, päästöjen ja jäljellä olevan
maturiteetin mukaan
Delegoidun asetuksen (EU) 2020/1818
5 artiklan 1 kohta, 6 artikla ja 8 artiklan
1 kohta
87
116
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Tiedonantovaatimus ja siihen liittyvä
tietopiste
Viittaus tiedonantovelvoite-
asetukseen
Viittaus pilariin 3 Viittaus vertailuarvoasetukseen Viittaus EU:n ilmastolakiin
Sivu / Ei
olennainen
ESRS E1-6
Kasvihuonekaasujen bruttopäästöjen
intensiteetti 53–55 kohta
Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 3 Asetuksen (EU) N:o 575/2013
449 a artikla; komission
täytäntöönpanoasetuksen
(EU) 2022/2453 lomake 3:
Kaupankäyntivaraston ulkopuoliset
erät – Ilmastonmuutokseen liittyvä
siirtymäriski: Mukauttamismittarit
Delegoidun asetuksen (EU) 2020/1818
8 artiklan 1 kohta
90
ESRS E1-7
Kasvihuonekaasujen poistot ja
päästöhyvitykset 56 kohta
Asetuksen (EU) 2021/1119 2 artiklan 1
kohta
Ei olennainen
ESRS E1-9
Vertailuarvosalkun alttius ilmastoon
liittyville fyysisille riskeille 66 kohta
Delegoidun asetuksen (EU) 2020/1818
liite II; delegoidun asetuksen (EU)
2020/1816 liite II
Vaiheittain
käyttöön
otettava tiedon-
antovaatimus
ESRS E1-9
Rahallisten määrien erittely akuutin ja
kroonisen fyysisen riskin mukaan 66
kohdan a alakohta
ESRS E1-9
Sellaisten merkittävien omaisuuserien
sijaintipaikka, joihin kohdistuu
olennainen fyysinen riski 66 kohdan c
alakohta
Asetuksen (EU) N:o 575/2013
449 a artikla; komission
täytäntöönpanoasetuksen (EU)
2022/2453, 46 ja 47 kohta; Lomake
5: Kaupankäyntivaraston ulkopuoliset
erät –Ilmastonmuutokseen liittyvä
fyysinen riski: Vastuut, joihin kohdistuu
fyysinen riski
Vaiheittain
käyttöön
otettava tiedon-
antovaatimus
ESRS E1-9
Yrityksen kiinteistöomaisuuden
kirjanpitoarvo eriteltynä
energiatehokkuusluokittain
67 kohdan c alakohta.
Asetuksen (EU) N:o 575/2013
449 a artikla; komission
täytäntöönpanoasetus (EU)
2022/2453, 34 kohta; Lomake 2:
Kaupankäyntivaraston ulkopuoliset
erät – Ilmastonmuutokseen liittyvä
siirtymäriski: Kiinteistövakuudelliset
lainat – Vakuuden energiatehokkuus
Vaiheittain
käyttöön
otettava tiedon-
antovaatimus
ESRS E1-9
Ilmastoon liittyvien mahdollisuuksien
huomioiminen salkussa 69 kohta
Delegoitu asetus (EU) 2020/1818, liite II Vaiheittain
käyttöön
otettava tiedon-
antovaatimus
ESRS E2-4
Kunkin sellaisen ilmaan, veteen ja
maaperään päätyvän epäpuhtauden
määrä, joka mainitaan E-PRTR-
asetuksen (epäpuhtauksien päästöjä
ja siirtoja koskeva eurooppalainen
rekisteri) liitteen II luettelossa 28 kohta
Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 8
Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 2
Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 1
Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 3
Ei olennainen
117
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Tiedonantovaatimus ja siihen liittyvä
tietopiste
Viittaus tiedonantovelvoite-
asetukseen
Viittaus pilariin 3 Viittaus vertailuarvoasetukseen Viittaus EU:n ilmastolakiin
Sivu / Ei
olennainen
ESRS E3-1
Vesivarat ja merten luonnonvarat 9
kohta
Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 7 Ei olennainen
ESRS E3-1
Kohdennetut toimintaperiaatteet 13
kohta
Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 8 Ei olennainen
ESRS E3-1
Merien ja valtamerten kestävyys 14
kohta
Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 12 Ei olennainen
ESRS E3-4
Kierrätetyn ja uudelleenkäytetyn
veden kokonaismäärä 28 kohdan c
alakohta
Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 6.2 Ei olennainen
ESRS E3-4
Kokonaisvedenkulutus kuutiometreinä
oman toiminnan liikevoittoa kohti
laskettuna 29 kohta
Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 6.1 Ei olennainen
ESRS 2 - IRO 1 - E4
16 kohdan a alakohta
Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 7 Ei olennainen
ESRS 2 - IRO 1 - E4
16 kohdan b alakohta
Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 10 Ei olennainen
ESRS 2 - IRO 1 - E4
16 kohdan c alakohta
Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 14 Ei olennainen
ESRS E4-2
Kestävät maata tai maataloutta
koskevat käytännöt tai
toimintaperiaatteet 24 kohdan b
alakohta
Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 11 Ei olennainen
ESRS E4-2
Kestävät meriin liittyvät käytännöt
tai toimintaperiaatteet 24 kohdan c
alakohta
Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 12 Ei olennainen
ESRS E4-2
Metsäkatoon puuttumista koskevat
toimintaperiaatteet 24 kohdan d
alakohta
Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 15 Ei olennainen
ESRS E5-5
Kierrättämätön jäte 37 kohdan d
alakohta
Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 13 Ei olennainen
118
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Tiedonantovaatimus ja siihen liittyvä
tietopiste
Viittaus tiedonantovelvoite-
asetukseen
Viittaus pilariin 3 Viittaus vertailuarvoasetukseen Viittaus EU:n ilmastolakiin
Sivu / Ei
olennainen
ESRS E5-5
Vaarallinen jäte ja radioaktiivinen jäte
kohta 39
Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 9 Ei olennainen
ESRS 2- SBM3 - S1
Pakkotyötapausten riski 14 kohdan f
alakohta
Liitteen I taulukon 3 indikaattori 13 93
ESRS 2- SBM3 - S1
Lapsityövoimatapausten riski 14
kohdan g alakohta
Liitteen I taulukon 3 indikaattori 12 93
ESRS S1-1
Ihmisoikeuspoliittiset sitoumukset
20 kohta
Liitteen I taulukon 3 indikaattori 9 ja
taulukon 1 indikaattori 11
93
ESRS S1-1
Kansainvälisen työjärjestön
kahdeksan perusyleissopimuksen
käsittelemiä aiheita koskevat due
diligence -käytännöt 21 kohta
Delegoitu asetus (EU) 2020/1816, liite II 93-94
ESRS S1-1
Ihmiskaupan ehkäisemistä koskevat
prosessit ja toimenpiteet 22 kohta
Liitteen I taulukon 3 indikaattori 11 93-94
ESRS S1-1
Työtapaturmien ehkäisemistä
koskevat toimintaperiaatteet tai
hallintajärjestelmä 23 kohta
Liitteen I taulukon 3 indikaattori 1 94
ESRS S1-3
Epäkohtien tai valitusten
käsittelyjärjestelmät 32 kohdan c
alakohta
Liitteen I taulukon 3 indikaattori 5 95-96
ESRS S1-14
Kuolemantapausten lukumäärä ja
työtapaturmien lukumäärä ja osuus
88 kohdan b ja c alakohta
Liitteen I taulukon 3 indikaattori 2 Delegoitu asetus (EU) 2020/1816, liite II 102
ESRS S1-14
Loukkaantumisten, onnettomuuksien,
kuolemantapausten tai sairauksien
vuoksi menetettyjen päivien määrä
88 kohdan e alakohta
Liitteen I taulukon 3 indikaattori 3 102
119
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Tiedonantovaatimus ja siihen liittyvä
tietopiste
Viittaus tiedonantovelvoite-
asetukseen
Viittaus pilariin 3 Viittaus vertailuarvoasetukseen Viittaus EU:n ilmastolakiin
Sivu / Ei
olennainen
ESRS S1-16
Sukupuolten välinen tasoittamaton
palkkaero 97 kohdan a alakohta
Liitteen I taulukon 1 indikaattori 12 Delegoitu asetus (EU) 2020/1816, liite II Ei olennainen
ESRS S1-16
Toimitusjohtajan suhteettoman suuri
palkka 97 kohdan b alakohta
Liitteen I taulukon 3 indikaattori 8 Ei olennainen
ESRS S1-17
Syrjintätapaukset 103 kohdan a
alakohta
Liitteen I taulukon 3 indikaattori 7 Ei olennainen
ESRS S1-17
Yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia
koskevien YK:n ohjaavien
periaatteiden ja OECD:n
periaatteiden noudattamatta
jättäminen 104 kohdan a alakohta
Liitteen I taulukon 1 indikaattori 10 ja
taulukon 3 indikaattori 14
Delegoidun asetuksen (EU) 2020/1816
liite II; delegoidun asetuksen (EU)
2020/1818 12 artiklan 1 kohta
Ei olennainen
ESRS 2- SBM3 S2
Huomattava lapsityövoiman tai
pakkotyön käytön riski arvoketjussa 11
kohdan b alakohta
Liitteen I taulukon 3 indikaattorit 12 ja 13 Väliaikainen
poikkeus, S2
raportoitu ESRS
2, 17 mukaisesti
ESRS S2-1
Ihmisoikeuspoliittiset sitoumukset
17 kohta
Liitteen 1 taulukon 3 indikaattori 9 ja
taulukon 1 indikaattori 11
Väliaikainen
poikkeus, S2
raportoitu ESRS
2, 17 mukaisesti
ESRS S2-1
Arvoketjun työntekijöihin liittyvät
toimintaperiaatteet 18 kohta
Liitteen 1 taulukon 3 indikaattorit 11 ja 4 103 (ESRS 2, 17)
ESRS S2-1
Yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia
koskevien YK:n ohjaavien
periaatteiden ja OECD:n
toimintaohjeiden noudattamatta
jättäminen 19 kohta
Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 10 Delegoidun asetuksen (EU) 2020/1816
liite II; delegoidun asetuksen (EU)
2020/1818 12 artiklan 1 kohta
Väliaikainen
poikkeus, S2
raportoitu ESRS
2, 17 mukaisesti
ESRS S2-1
Kansainvälisen työjärjestön
kahdeksan perusyleissopimuksen
käsittelemiä aiheita koskevat due
diligence -käytännöt 19 kohta
Delegoitu asetus (EU) 2020/1816, liite II Väliaikainen
poikkeus, S2
raportoitu ESRS
2, 17 mukaisesti
ESRS S2-4
Arvoketjun alku- ja loppupäähän
liittyvät ihmisoikeusongelmat ja
ihmisoikeuksien loukkaukset 36 kohta
Liitteen 1 taulukon 3 indikaattori 14 Ei olennainen
120
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Tiedonantovaatimus ja siihen liittyvä
tietopiste
Viittaus tiedonantovelvoite-
asetukseen
Viittaus pilariin 3 Viittaus vertailuarvoasetukseen Viittaus EU:n ilmastolakiin
Sivu / Ei
olennainen
ESRS S3-1
Ihmisoikeuspoliittiset sitoumukset 16
kohta
Liitteen 1 taulukon 3 indikaattori 9
ja taulukon 1 indikaattori 11
Ei olennainen
ESRS S3-1
Yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia
koskevien YK:n ohjaavien
periaatteiden, ILO:n periaatteiden
tai OECD:n toimintaohjeiden
noudattamatta jättäminen 17 kohta
Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 10 Delegoidun asetuksen (EU) 2020/1816
liite II; delegoidun asetuksen (EU)
2020/1818 12 artiklan 1 kohta
Ei olennainen
ESRS S3-4
Ihmisoikeusongelmat ja
ihmisoikeuksien loukkaukset 36 kohta
Liitteen 1 taulukon 3 indikaattori 14 Ei olennainen
S4-1
Kuluttajiin ja loppukäyttäjiin liittyvät
toimintaperiaatteet 16 kohta
Liitteen 1 taulukon 3 indikaattori 9 ja
taulukon 1 indikaattori 11
106 (ESRS 2, 17)
ESRS S4-1
Yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia
koskevien YK:n ohjaavien
periaatteiden ja OECD:n
toimintaohjeiden noudattamatta
jättäminen 17 kohta
Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 10 Delegoidun asetuksen (EU) 2020/1816
liite II; delegoidun asetuksen (EU)
2020/1818 12 artiklan 1 kohta
Väliaikainen
poikkeus, S4
raportoitu ESRS
2, 17 mukaisesti
ESRS S4-4
Ihmisoikeusongelmat ja
ihmisoikeuksien loukkaukset 35 kohta
Liitteen 1 taulukon 3 indikaattori 14 Väliaikainen
poikkeus, S4
raportoitu ESRS
2, 17 mukaisesti
ESRS G1-1
Korruption vastainen Yhdistyneiden
kansakuntien yleissopimus 10 kohdan
b alakohta
Liitteen 1 taulukon 3 indikaattori 15 109
ESRS G1-1
Väärinkäytösten paljastajien suojelu 10
kohdan d alakohta
Liitteen 1 taulukon 3 indikaattori 6 Ei olennainen
ESRS G1-4
Korruption ja lahjonnan torjuntaa
koskevien lakien rikkomisesta
määrätyt sakot 24 kohdan a alakohta
Liitteen 1 taulukon 3 indikaattori 17 Delegoidun asetuksen (EU) 2020/1816,
liite II
Ei olennainen
ESRS G1-4
Korruption ja lahjonnan torjuntaa
koskevat normit 24 kohdan b alakohta
Liitteen 1 taulukon 3 indikaattori 16 Ei olennainen
121
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
OIKEUDENKÄYNNIT
Konecranes on osapuolena erilaisissa normaaliin liike-
toimintaan liittyvissä oikeudenkäynneissä ja riita-asioissa
eri maissa. Nämä oikeudenkäynnit, vaateet ja muut kiistat
ovat tyypillisiä tälle teollisuudenalalle ja maailmanlaajuiselle
palvelu ja tuotevalikoimallemme. Näitä riita-asioita ovat
sopimusoikeudelliset kiistat, takuuseen perustuvat
vaatimukset, tuotevastuut (suunnittelu ja valmistusvirheet,
puutteet varoitusvelvollisuuden täyttämisessä ja
asbestivastuut), työsuhde ja autovahinkoasiat sekä muut
vahingonkorvausvaatimukset.
PÖRSSITIEDOTTEET VUONNA 2025
Päivämäärä Tiedote
18.12.2025
Muutos Konecranes Oyj:n osakkeenomistajien
nimitystoimikunnan kokoonpanossa
17.12.2025
Muutos Konecranesin johtoryhmässä
17.12.2025
Konecranes Oyj:n hallitus on päättänyt jatkaa
henkilöstön osakesäästöohjelmaa
17.12.2025
Konecranes Oyj:n hallitus on päättänyt uuden
osakepalkkio-ohjelman perustamisesta
14.11.2025
Sisäpiiritieto, tulosvaroitus: Konecranes nostaa
kannattavuusohjeistustaan vuodelle 2025
5.11.2025
Muutos Konecranesin johtoryhmässä: Jussi Rautiainen
nimitetty Teollisuuslaitteet -liiketoiminta-alueen
johtajaksi
23.10.2025
Konecranes Oyj:n taloudelliset katsaukset ja
yhtiökokous vuonna 2026
23.10.2025
Konecranes Oyj:n osavuosikatsaus, tammi-syyskuu
2025: Ennätyksellinen vertailukelpoinen EBITA-
kateprosentti ja erinomaiset saadut tilaukset
24.7.2025
Konecranes Oyj:n puolivuosikatsaus, tammi–kesäkuu
2025: Vahva tuloskunto jatkui
9.6.2025
Konecranes Oyj:n osakkeenomistajien
nimitystoimikunnan kokoonpano
20.5.2025
Sisäpiiritieto: Konecranes päivittää taloudellisia
tavoitteitaan
Päivämäärä Tiedote
15.5.2025
Sisäpiiritieto: Marko Tulokas Konecranesin
toimitusjohtajaksi
24.4.2025
Konecranes Oyj:n osavuosikatsaus, tammi-maaliskuu
2025: Q1 - Hyvä aloitus vuodelle 2025
3.4.2025
Konecranes Oyj:n yhtiöjärjestyksen muutos rekisteröity
kaupparekisteriin
27.3.2025
Konecranes Oyj:n hallituksen järjestäytymiskokous
27.3.2025
Konecranes Oyj:n varsinaisen yhtiökokouksen
päätökset
28.2.2025
Konecranes Oyj:n vuosikertomus 2024 on julkaistu
7.2.2025
Konecranes Oyj:n hallitus kutsuu koolle varsinaisen
yhtiökokouksen 2025
7.2.2025
Konecranes Oyj:n tilinpäätöstiedote 2024: Q4 – Vahva
päätös erinomaiselle vuodelle
6.2.2025
Konecranes Oyj:n hallitus on päättänyt jatkaa
henkilöstön osakesäästöohjelmaa
6.2.2025
Konecranes Oyj:n hallitus on päättänyt uuden
osakepalkkio-ohjelman perustamisesta
20.1.2025
Sisäpiiritieto: Toimitusjohtaja Anders Svensson jättää
Konecranesin
122
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
LEHDISTÖTIEDOTTEET VUONNA 2025
Päivämäärä Tiedote
2.7.2025
Konecranes toimittaa 39 nosturia Hitachi Energyn
uuteen muuntajatehtaaseen Suomessa
17.6.2025
Konecranes tuo TOC Europe 2025 -tapahtumassa
maailmanlaajuisesti tarjolle E-Hybrid RTG:n ja
sähkökäyttöisen tyhjien konttien käsittelylaitteen
30.4.2025
Napolin sataman rahtioperaattori investoi
energiatehokkaaseen siirrettävään Konecranes
Gottwald -satamanosturiin
28.4.2025
Alankomaalainen terminaali tilaa kahdeksannen
siirrettävän Konecranes Gottwald -satamanosturin,
joka tukee suorituskykyä ja ekotehokasta kasvua
25.4.2025
Linda Häkkilä nimitetty Konecranesin
sijoittajasuhdejohtajaksi
22.4.2025
GCT Global Container Terminals tilaa Konecranesilta
10 RTG-hybridinosturia ja ensimmäisen akkukäyttöisen
RTG-nosturin vähentääkseen päästöjä Brittiläisen
Kolumbian terminaaleissa Kanadassa
16.4.2025
Italialainen konttiterminaali vähentää päästöjä
sähkökäyttöisellä siirrettävällä Konecranes Gottwald
-satamanosturilla
10.4.2025
Konecranesin tammi–maaliskuun 2025
osavuosikatsaus julkaistaan 24.4.2025
9.4.2025
Kutsu Konecranesin pääomamarkkinapäivään 2025
20.5.2025
3.4.2025
Port Houston tilaa 16 uutta Konecranesin hybridi-RTG-
nosturia ja jälkiasentaa kahdeksan olemassa olevaa
yksikköä
2.4.2025
Bulgarialainen satama tilaa ensimmäiset uudet
siirrettävät Konecranes Gottwald -satamanosturinsa
26.3.2025
Ensimmäinen sähkökäyttöinen siirrettävä Konecranes
Gottwald satamanosturi Kanadaan Saguenayn
satamaviranomaiselle
14.3.2025
Konecranesin menestys Espanjassa jatkuu – CSP
Iberian Valencia Terminal tilaa seitsemän RTG-
hybridinosturia
Päivämäärä Tiedote
6.3.2025
Sisilian suurimman sataman tuottavuus kasvuun
hybridikäyttöisellä ja siirrettävällä Konecranes
Gottwald satamanosturilla
14.2.2025
Boluda Maritime Terminals Tenerife tilaa Konecranesilta
neljä RTG-hybridinosturia konttienkäsittelyn
tehostamiseen Kanariansaarilla
13.2.2025
Belgialainen Katoen Natie investoi neljään
täyssähköiseen siirrettävään Konecranes Gottwald
satamanosturiin modernisoidakseen Antwerpenin
sataman toimintaa
10.2.2025
Konecranesille korkein mahdollinen CDP:n kärkiluokitus
tunnustuksena yhtiön tuloksellisesta ja läpinäkyvästä
ilmastotyöstä
10.2.2025
Terminales Marítimas de Vigo lisää tuottavuutta
kahdella Konecranesin hybridi-RTG:llä
24.1.2025
Konecranesin tilinpäätöstiedote 2024 julkaistaan
7.2.2025
21.1.2025
Konecranesille tilaus kahdesta siirrettävästä Gottwald-
satamanosturista maailman suurimpaan irtotavaran
vientisatamaan nostokapasiteetin lisäämiseksi
Päivämäärä Tiedote
17.12.2025
Konecranes asettaa omille toiminnoilleen
uuden lyhyen aikavälin tieteeseen perustuvan
päästövähennystavoitteen: kuvastaa vahvaa edistystä
ja entistä kunnianhimoisempaa työtä alueella
25.11.2025
Konecranes laajentaa Ecolifting-valikoimaa uudella
sähkökäyttöisellä konttikurottajalla vastatakseen
satamateollisuuden tuleviin sähköistämistarpeisiin
31.10.2025
Konecranes myy 30 E-Hybrid-konttiteknologiaa
käyttävää RTG-nosturia intialaiselle konttiterminaalille
21.10.2025
Konecranes TOC Americas -tapahtumassa: esittelyssä
vetypolttokennokäyttöinen konttilukki
9.10.2025
Konecranesin tammi-syyskuun 2025 osavuosikatsaus
julkaistaan 23.10.2025
8.10.2025
OPCSA vaihtaa Konecranesin satamapalveluihin viiden
vuoden kunnossapitosopimuksella
26.9.2025
Alabaman satamaviranomainen valitsi Konecranesin
RTG-nosturit uuden intermodaaliterminaalin toiminnan
tehostamiseen
18.9.2025
Merkittävä kolumbialainen konttiterminaali laajentaa
konttipihan modernisointia Konecranesin johdolla
tilaamalla 25 uutta RTG-nosturia ja 10 jälkiasennusta
etävalvontaa varten
16.9.2025
Konecranes sai vastuullisuustyöstään ensimmäistä
kertaa parhaan EcoVadiksen Platinum-luokituksen
11.9.2025
OPCSA investoi kahdeksaan uuteen Konecranesin
RTG-hybridinosturiin kasvun edistämiseksi
Kanariansaarilla
18.7.2025
Konecranes toimittaa Hutchison Ports ECT
Rotterdamille vaakasuuntaisen konttien
siirtojärjestelmän sataman toiminnan
modernisoimiseksi ja sähköistämiseksi
10.7.2025
Konecranesille kolmen Gottwald ESP.10 siirrettävän
satamanosturin lisätilaus Manausin satamaoperaattori
Super Terminaisilta toimintansa laajentamiseen
Amazon-joella
10.7.2025
Konecranesin tammi-kesäkuun 2025
puolivuosikatsaus julkaistaan 24.7.2025
123
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
KATSAUSKAUDEN JÄLKEISET
TAPAHTUMAT
Ei merkityksellisiä tapahtumia 31.12.2025 jälkeen.
Kysyntänäkymät
Odotamme kysyntäympäristömme teollisuusasiakkaiden
keskuudessa pysyvän hyvällä tasolla. Satama-asiakkaiden
osalta konttiliikenne jatkuu korkealla tasolla, ja konttien
käsittelyn pitkän aikavälin näkymät ovat edelleen hyvät.
Geopolitiikkaan ja kauppapoliittisiin jännitteisiin liittyvä
epävarmuus säilyy korkeana.
Taloudellinen ohjeistus
Konecranes odottaa liikevaihdon pysyvän suunnilleen samalla
tasolla tai kasvavan vuonna 2026 vuoteen 2025 verrattuna ja
vertailukelpoisen EBITA-kateprosentin pysyvän suunnilleen
samalla tasolla vuonna 2026 vuoteen 2025 verrattuna.
Hallituksen ehdotus jakokelpoisten
varojen käytöstä
Emoyhtiön vapaa oma pääoma on 1 185 044 656,31 euroa,
josta tilikauden voitto on 268 672 841,21 euroa. Konsernin
vapaa oma pääoma on 2 010 440 000 euroa.
Suomen osakeyhtiölain mukaan yhtiön jakokelpoiset varat
lasketaan emoyhtiön vapaan oman pääoman perusteella.
Osingon määrän määrittämistä varten hallitus on arvioinut
emoyhtiön maksukykyisyyttä ja taloudellisia olosuhteita
tilikauden päättymisen jälkeen.
Näiden arvioiden perusteella hallitus ehdottaa 26.3.2026
pidettävälle varsinaiselle yhtiökokoukselle, että osinkoa
jaetaan 2,25 euroa kutakin osaketta kohden ja että jäljelle
jäävä vapaa oma pääoma jätetään omaan pääomaan.
Ehdotus sisältyy yhtiökokouskutsuun, joka julkaistaan
helmikuussa 2026.
Konecranesin koko tilintarkastettu tilinpäätös, mukaan
lukien hallituksen toimintakertomus sekä selvitys hallinto-
ja ohjausjärjestelmästä, on saatavilla Konecranesin
verkkosivustolla maanantaina 2.3.2026.
Espoo 5.2.2026
Konecranes Oyj
Hallitus
124
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Konecranes-konserni 2021−2025
Liiketoiminnan kehitys 2025 2024 2023 2022 2021
Saadut tilaukset MEUR 4 389,3 3 999,6 4 161,4 4 227,9 3 446,9
Tilauskanta MEUR 2 988,4 2 888,4 3 040,8 2 901,7 2 036,8
Liikevaihto MEUR 4 187,8 4 227,0 3 966,3 3 364,8 3 185,7
josta Suomen ulkopuolella MEUR 4 072,9 4 131,4 3 864,6 3 262,0 3 098,1
Vienti Suomesta MEUR 1 117,2 1 205,7 1 148,5 789,6 955,2
Henkilöstön lukumäärä
keskimäärin
16 614 16 656 16 503 16 563 16 625
Henkilöstö 31.12. 16 469 16 842 16 586 16 522 16 573
Investoinnit MEUR 68,5 65,7 54,4 37,0 49,8
prosenttia liikevaihdosta % 1,6 % 1,6 % 1,4 % 1,1 % 1,6 %
Tutkimus- ja kehitysmenot MEUR 78,1 59,8 51,3 47,7 47,7
prosenttia liikevaihdosta % 1,9 % 1,4 % 1,3 % 1,4 % 1,5 %
Kannattavuus
Liikevaihto MEUR 4 187,8 4 227,0 3 966,3 3 364,8 3 185,7
Vertailukelpoinen EBITA MEUR 588,1 551,6 450,7 318,4 312,2
% liikevaihdosta % 14,0 % 13,1 % 11,4 % 9,5 % 9,8 %
Vertailukelpoinen liikevoitto MEUR 553,4 520,7 419,7 286,6 279,1
% liikevaihdosta % 13,2 % 12,3 % 10,6 % 8,5 % 8,8 %
Liikevoitto MEUR 542,4 511,4 402,5 223,2 220,0
% liikevaihdosta % 13,0 % 12,1 % 10,1 % 6,6 % 6,9 %
Voitto ennen veroja MEUR 516,5 485,3 367,6 190,7 192,5
% liikevaihdosta % 12,3 % 11,5 % 9,3 % 5,7 % 6,0 %
Tilikauden voitto (sis. määräys-
vallattomien omistajien osuuden)
MEUR 399,8 368,4 275,6 138,5 147,4
% liikevaihdosta % 9,5 % 8,7 % 6,9 % 4,1 % 4,6 %
Tase ja tunnusluvut 2025 2024 2023 2022 2021
Oma pääoma (sis. määräys-
vallattomien omistajien osuuden)
MEUR 2 087,4 1 857,7 1 594,8 1 433,0 1 360,6
Taseen loppusumma MEUR 4 550,8 4 788,3 4 552,4 4 340,6 3 845,8
Oman pääoman tuotto % 20,3 21,3 18,2 9,9 11,3
Sijoitetun pääoman tuotto % 20,7 20,3 16,4 9,0 9,3
Current ratio 1,4 1,4 1,4 1,6 1,2
Omavaraisuusaste % 53,8 44,4 41,1 37,9 38,9
Nettokäyttöpääoma MEUR 284,4 378,6 353,6 490,2 350,6
Korollinen nettovelka MEUR -163,5 183,5 365,8 688,3 541,6
Nettovelkaantumisaste % -7,8 9,9 22,9 48,0 39,8
Numerotietoa osakkeista
Osakekohtainen tulos,
laimentamaton
EUR 5,05 4,65 3,48 1,77 1,86
Osakekohtainen tulos,
laimennettu
EUR 5,03 4,63 3,46 1,77 1,85
Oma pääoma / osake EUR 26,35 23,45 20,14 18,10 17,08
Rahavirta/osake EUR 7,19 6,21 7,04 0,84 2,13
Osinko/osake EUR 2,25* 1,65 1,35 1,25 1,25
Osinko/tulos % 44,6 35,5 38,8 70,6 67,2
Efektiivinen osinkotuotto % 2,4 2,7 3,3 4,3 3,6
P/E-luku 18,6 13,2 11,7 16,2 18,9
Pörssikurssi alin/ylin** EUR 47,78/94,20 38,09/68,60 28,29/41,38 19,61/38,43 28,80/42,31
Osakkeen keskikurssi ** EUR 68,88 53,30 33,68 27,14 36,41
Osakekurssi 31.12. ** EUR 93,90 61,20 40,78 28,76 35,16
Osakkeiden markkina-arvo MEUR 7 438,2 4 847,6 3 229,9 2 276,8 2 782,4
Pörssivaihto *** (1 000) 57 186 42 936 70 349 87 275 56 561
Vaihtuvuus % 72,2 54,2 88,8 110,3 71,5
Ulkona olevien osakkeiden
keskimääräinen kappalemäärä,
laimentamaton
(1 000) 79 214 79 209 79 196 79 152 79 134
Ulkona olevien osakkeiden
keskimääräinen kappalemäärä,
laimennettu
(1 000) 79 551 79 488 79 583 79 508 79 607
Ulkona olevien osakkeiden
kappalemäärä
(1 000) 79 214 79 209 79 202 79 167 79 134
* Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
** Lähde: Nasdaq Helsinki
*** Lähde: Intercontinental Exchange
125
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Tunnuslukujen laskentakaavat
Liikevoitto (EBIT)
Liikevaihto + liiketoiminnan muut tuotot - aineet, tavarat ja ulkopuoliset palvelut -
henkilöstökulut - poistot ja arvonalentumiset - liiketoiminnan muut kulut
Vertailukelpoinen EBITA
Liikevoitto (EBIT) + hankintamenon kohdistamisen vaikutukset +
uudelleenjärjestelykulut + transaktiokulut + muut vertailtavuuteen vaikuttavat erät
Vertailukelpoinen liikevoitto
Liikevoitto (EBIT) + uudelleenjärjestelykulut + transaktiokulut + muut
vertailtavuuteen vaikuttavat erät
Oman pääoman tuotto (%):
Tilikauden voitto
X 100
Taseen oma pääoma (keskim. kauden aikana)
Sijoitetun pääoman tuotto (%):
Voitto ennen veroja + maksetut korot + muut rahoituskulut
X 100
Taseen loppusumma - korottomat velat (keskim. vuoden aikana)
Current ratio:
Lyhytaikaiset varat
Lyhytaikaiset velat
Omavaraisuusaste (%):
Oma pääoma
X 100
Taseen loppusumma - saadut ennakot
Nettovelkaantumisaste (%):
Korolliset velat - rahat ja pankkisaamiset - lainasaamiset
X 100
Oma pääoma
Osakekohtainen tulos,
laimentamaton:
Emoyhtiön omistajille kuuluva tilikauden voitto
Ulkona olevien osakkeiden keskimääräinen kappalemäärä
Osakekohtainen tulos,
laimennettu:
Emoyhtiön omistajille kuuluva tilikauden voitto
Ulkona olevien osakkeiden laimennusvaikutuksellinen, keskimääräinen
kappalemäärä
Oma pääoma/osake:
Emoyhtiön omistajille kuuluva oma pääoma
Ulkona olevien osakkeiden kappalemäärä
Rahavirta/osake:
Liiketoiminnan nettorahavirta
Ulkona olevien osakkeiden keskimääräinen kappalemäärä
Efektiivinen osinkotuotto (%):
Osinko / osake
X 100
Pörssikurssi tilikauden lopussa
P/E-luku:
Pörssikurssi tilikauden lopussa
Tulos/osake
Nettokäyttöpääoma:
Korottomat lyhytaikaiset varat ilman vero- ja muita rahoitusvaroja (johdannaiset)
- korottomat lyhytaikaiset velat ilman vero- ja muita rahoitusvelkoja (johdannaiset) -
pitkäaikaiset varaukset
Korollinen nettovelka:
Korolliset velat (pitkäaikaiset ja lyhytaikaiset) - rahat ja pankkisaamiset -
lainasaamiset (pitkäaikaiset ja lyhytaikaiset)
Osakkeiden markkina-arvo
tilikauden lopussa:
Tilikauden lopussa ulkona olevien osakkeiden kappalemäärä kerrottuna
osakkeen pörssikurssilla tilikauden lopussa
Henkilöstö keskimäärin: Vuosineljänneksistä laskettujen lukumäärien keskiarvo
Ulkona olevien osakkeiden
kappalemäärä:
Kaikki osakkeet - omat osakkeet
Liikevoittoa ja EBITA:ta käytetään mittaamaan yrityksen kannattavuutta ennen
rahoituseriä ja veroja. Vertailukelpoista liikevoittoa ja vertailukelpoista EBITA:ta
käytetään kuvaamaan liiketoiminnan taloudellista kehitystä ja parantamaan
vertailukelpoisuutta eri kausien välillä, ja näitä käytetään säännöllisesti yhtiön
johdon, sijoittajien sekä analyytikkojen toimesta. Katso myös liitteen 3
täsmäytyslaskelma.
Oman pääoman tuotto kuvaa osakkeenomistajien sijoituksilta saamaa
tuottoprosenttia. Sijoitetun pääoman tuotto kuvaa suhteellista kannattavuutta
eli sitä tuottoa, joka on saatu yritykseen sijoitetulle korkoa tai muuta tuottoa
vaativalle pääomalle.
Current ratio, omavaraisuusaste, korollinen nettovelka ja nettovelkaantumisaste
ovat tunnuslukuja, joita käytetään konsernin vakavaraisuuden ja velkaantumisen
mittaamiseen. Joihinkin Konecranes-konsernin lainasopimuksiin sisältyy
kovenanttiehto, joka perustuu nettovelkaantumisasteeseen. Investoinnit
ja nettokäyttöpääoma antavat lisätietoja konsernin rahavirroista ja
rahoitustarpeista. Osakkeisiin liittyvät vaihtoehtoiset tunnusluvut lisäävät tietoa
osakkeenomistajille kuuluvasta omasta pääomasta, kassavirrasta ja osingoista
sekä Konecranesin osakkeen arvon kehityksestä pörssissä.
126
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Tiettyjen vaihtoehtoisten
tunnuslukujen täsmäyttäminen
Vertailukelpoisen liikevoiton ja vertailukelpoisen EBITAn täsmäytys (MEUR) 2025 2024
Liikevoitto 542,4 511,4
Uudelleenjärjestelykulut
Työsuhteiden päättämiseen liittyvät kulut 7,6 7,1
Pitkäaikaisten omaisuuserien arvon alentuminen 0,0 0,0
Vaihto-omaisuuden arvon alentuminen 0,1 0,8
Muut uudelleenjärjestelykulut ja -tuotot 2,2 1,6
Uudelleenjärjestelykulut, yhteensä 9,9 9,5
Kulut (-) / tuotot (+) muista vertailukelpoisuuteen vaikuttavista eristä 1,1 -0,2
Vertailukelpoinen liikevoitto 553,4 520,7
Hankintamenon kohdistamisen ja liikearvon alaskirjauksen vaikutukset 34,7 31,0
Vertailukelpoinen EBITA 588,1 551,6
Korollisen nettovelan täsmäytys
Lainat ja muut korolliset velat 469,8 895,6
Lainasaamiset -1,4 -2,1
Rahat ja pankkisaamiset -631,9 -710,0
Korollinen nettovelka -163,5 183,5
Nettokäyttöpääoman täsmäytys
Lyhytaikaiset varat yhteensä 2 569,0 2 719,0
- Korolliset lyhytaikaiset varat -0,5 -2,1
- Muut rahoitusvarat -22,9 -11,4
- Kauden verotettavaan tuloon perustuvat verosaamiset -26,8 -23,5
- Rahat ja pankkisaamiset -631,9 -710,0
Korottomat lyhytaikaiset varat 1 886,8 1 972,1
Lyhytaikaiset velat yhteensä -1 777,2 -1 991,1
- Korolliset velat 166,2 356,3
- Muut rahoitusvelat 6,4 27,3
- Kauden verotettavaan tuloon perustuvat verovelat 39,1 46,7
Korottomat lyhytaikaiset velat -1 565,6 -1 560,8
Pitkäaikaiset varaukset -36,8 -32,8
Nettokäyttöpääoma 284,4 378,6
127
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Konsernin tuloslaskelma − IFRS
(1 000 000 EUR) 1.1.–31.12.2025 1.1–31.12.2024
Viite:
3,5,6 Liikevaihto 4 187,8 4 227,0
Liiketoiminnan muut tuotot 9,0 10,5
7 Aineet, tavarat ja ulkopuoliset palvelut -1 795,1 -1 878,2
7,8 Henkilöstökulut -1 270,7 -1 264,0
9 Poistot ja arvonalentumiset -136,4 -120,5
7 Liiketoiminnan muut kulut -452,2 -463,4
Liikevoitto 542,4 511,4
4,16
Osuus osakkuusyhtiöiden ja yhteisyritysten
tuloksista
0,9 0,6
10 Rahoitustuotot 37,0 31,2
10 Rahoituskulut -63,7 -57,9
Voitto ennen veroja 516,5 485,3
11 Verot -116,8 -116,9
TILIKAUDEN VOITTO 399,8 368,4
Tilikauden voiton jakautuminen
Emoyhtiön omistajille 399,8 368,4
Määräysvallattomille omistajille 0,0 0,0
12 Laimentamaton osakekohtainen tulos (EUR) 5,05 4,65
12
Laimennusvaikutuksella oikaistu
osakekohtainen tulos (EUR)
5,03 4,63
KONSERNIN LAAJA TULOSLASKELMA
(1 000 000 EUR) 1.1.–31.12.2025 1.1.–31.12.2024
Viite:
Tilikauden voitto 399,8 368,4
Erät, jotka voidaan esittää
tulosvaikutteisina
34 Rahavirran suojaukset 14,2 -15,7
Ulkomaiseen yksikköön liittyvät
muuntoerot
-45,8 13,8
11.3
Verot eristä, jotka voidaan esittää
tulosvaikutteisina
-2,8 3,1
Erät, joita ei voida esittää
tulosvaikutteisina
28
Etuuspohjaisten järjestelyiden
uudelleenarvostuserät
15,0 1,7
11.3
Verot eristä, joita ei voida esittää
tulosvaikutteisina
-4,5 -0,6
Tilikauden muut laajan tuloksen erät
verojen jälkeen
-24,0 2,3
TILIKAUDEN LAAJA TULOS YHTEENSÄ 375,8 370,7
Tilikauden laajan tuloksen jakautuminen:
Emoyhtiön omistajille 375,8 370,7
Määräysvallattomille omistajille 0,0 0,0
Liitetiedot muodostavat olennaisen osan konsernitilinpäätöksestä.
128
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Konsernin tase − IFRS
OMA PÄÄOMA JA VELAT
(1 000 000 EUR) 31.12.2025 31.12.2024
Viite:
Emoyhtiön osakkeenomistajille kuuluva
oma pääoma
Osakepääoma 30,1 30,1
Ylikurssirahasto 39,3 39,3
Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto 752,7 752,7
34 Arvonmuutos- ja suojausrahasto 7,5 -3,8
Muuntoero -40,7 5,1
Muu rahasto 55,0 70,5
Edellisten tilikausien voitto 843,6 595,4
Tilikauden voitto 399,8 368,4
23
Emoyhtiön osakkeenomistajille kuuluva
oma pääoma yhteensä
2 087,4 1 857,7
16 Määräysvallattomien omistajien osuus 0,0 0,0
Oma pääoma yhteensä 2 087,4 1 857,7
Pitkäaikaiset velat
26,27,32 Korolliset velat 303,7 539,3
28 Muut pitkäaikaiset velat 213,2 229,3
24 Varaukset 36,8 32,8
17 Laskennallinen verovelka 132,5 138,1
Pitkäaikaiset velat yhteensä 686,2 939,5
Lyhytaikaiset velat
26,27,32 Korolliset velat 166,2 356,3
6 Saadut ennakot 671,0 608,1
Ostovelat 326,8 344,2
24 Varaukset 101,5 100,8
25 Muut velat (korottomat) 60,7 58,6
32 Muut rahoitusvelat 6,4 27,3
Kauden verotettavaan tuloon perustuvat
verovelat
39,1 46,7
Jälkikustannusvaraukset 203,5 213,2
25 Siirtovelat 202,0 235,9
Lyhytaikaiset velat yhteensä 1 777,2 1 991,1
Velat yhteensä 2 463,4 2 930,6
OMA PÄÄOMA JA VELAT YHTEENSÄ 4 550,8 4 788,3
Liitetiedot muodostavat olennaisen osan konsernitilinpäätöksestä.
VARAT
(1 000 000 EUR) 31.12.2025 31.12.2024
Viite:
Pitkäaikaiset varat
13 Liikearvo 1 041,1 1 058,4
14 Muut aineettomat hyödykkeet 417,7 449,9
15 Aineelliset hyödykkeet 419,6 433,5
Keskeneräiset hankinnat 20,0 24,4
16
Sijoitukset pääomaosuusmenetelmää
käyttäen
6,4 7,0
Muut pitkäaikaiset varat 1,7 0,8
17 Laskennallinen verosaaminen 75,4 95,2
Pitkäaikaiset varat yhteensä 1 981,8 2 069,2
Lyhytaikaiset varat
18 Vaihto-omaisuus 913,4 946,3
19 Myyntisaamiset 579,5 643,6
20 Muut saamiset 24,0 33,3
Kauden verotettavaan tuloon perustuvat
verosaamiset
26,8 23,5
6 Asiakassopimuksiin perustuvat varat 234,5 232,5
32 Muut rahoitusvarat 22,9 11,4
21 Siirtosaamiset 136,0 118,5
22 Rahat ja pankkisaamiset 631,9 710,0
Lyhytaikaiset varat yhteensä 2 569,0 2 719,1
VARAT YHTEENSÄ 4 550,8 4 788,3
129
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Konsernin oman pääoman muutokset − IFRS
Emoyhtiön omistajille kuuluva oma pääoma
(1 000 000 EUR)
Osake-
pääoma
Ylikurssi-
rahasto SVOP-rahasto
Tulevien
rahavirtojen
suojaus Muuntoero Muu rahasto
Kertyneet
voittovarat Yhteensä
Määräys-
vallattomien
omistajien osuus
Oma pääoma
yhteensä
Oma pääoma 1.1.2025 30,1 39,3 752,7 -3,8 5,1 70,5 963,8 1 857,7 0,0 1 857,7
Maksetut osingot omistajille -130,7 -130,7 -130,7
Omaan pääomaan kirjatut osakeperusteiset
maksut (liite 29)
-15,5 0,0 -15,5 -15,5
Yrityshankinnat 0,0 0,0 0,0
Tilikauden voitto 399,8 399,8 399,8
Tilikauden muu laaja tulos 11,3 -45,8 10,5 -24,0 -24,0
Tilikauden laaja tulos 11,3 -45,8 410,3 375,8 0,0 375,8
Oma pääoma 31.12.2025 30,1 39,3 752,7 7,5 -40,7 55,0 1 243,4 2 087,4 0,0 2 087,4
Oma pääoma 1.1.2024 30,1 39,3 752,7 8,8 -8,7 71,2 701,4 1 594,8 0,0 1 594,8
Maksetut osingot omistajille -106,9 -106,9 -106,9
Omaan pääomaan kirjatut osakeperusteiset
maksut (liite 29)
-0,7 0,0 -0,7 -0,7
Yrityshankinnat -0,2 -0,2 -0,2
Tilikauden voitto 368,4 368,4 368,4
Tilikauden muu laaja tulos -12,6 13,8 1,1 2,3 2,3
Tilikauden laaja tulos -12,6 13,8 369,5 370,7 0,0 370,7
Oma pääoma 31.12.2024 30,1 39,3 752,7 -3,8 5,1 70,5 963,8 1 857,7 0,0 1 857,7
130
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Konsernin rahavirtalaskelma − IFRS
(1 000 000 EUR) 1.1.–31.12.2025 1.1.–31.12.2024
Viite:
Liiketoiminnan rahavirrat
Tilikauden voitto 399,8 368,4
Oikaisut tilikauden tulokseen
Verot 116,8 116,9
Rahoitustuotot ja -kulut 26,9 26,7
Osuus osakkuusyhtiöiden ja yhteisyritysten
tuloksista
-0,9 -0,6
Osinkotuotot -0,2 0,0
Poistot ja arvonalentumiset 136,4 120,5
Käyttöomaisuuden myyntivoitot ja -tappiot -1,0 -1,1
Muut oikaisut -14,3 0,6
Liikevoitto ennen käyttöpääoman muutosta 663,5 631,4
Korottomien lyhytaikaisten liikesaamisten muutos -6,1 -50,1
Vaihto-omaisuuden muutos -6,2 62,0
Korottomien lyhytaikaisten velkojen muutos 62,4 -17,2
Käyttöpääoman muutos 50,1 -5,3
Liiketoiminnan rahavirrat ennen rahoituseriä
ja maksettuja tuloveroja
713,6 626,1
Korkotuotot 38,2 50,0
Korkokulut -64,7 -73,9
Muut rahoitustuotot ja -kulut 7,5 -2,2
11 Maksetut verot -125,1 -108,4
Rahoituserät ja maksetut tuloverot -144,0 -134,5
LIIKETOIMINNAN NETTORAHAVIRTA 569,5 491,6
(1 000 000 EUR) 1.1.–31.12.2025 1.1.–31.12.2024
Viite:
Investointeihin käytetyt nettorahavarat
4
Tytäryhtiöiden hankinta vähennettynä
hankintahetken rahavaroilla
-3,2 -46,7
Osakkuusyhtiöosakkeiden myynnistä saadut
maksut
0,9 0,1
Käyttöomaisuusinvestoinnit -49,4 -69,2
Käyttöomaisuuden myynnit 9,5 4,8
Saadut osingot 0,2 0,0
INVESTOINTIEN NETTORAHAVIRTA -42,0 -111,0
Kassavirta ennen rahoituksen rahavirtoja 527,5 380,6
Rahoitukseen käytetyt rahavarat
27.6 Lainojen nostot 150,0 100,0
27.6 Lainojen takaisinmaksut -555,0 -202,1
27.6 Vuokrasopimusvelkojen takaisinmaksut -54,4 -47,3
27.6 Lyhytaikaisten lainojen nostot (+), takaisinmaksut (-) -1,8 -0,8
Pitkäaikaisten lainasaamisten muutos -0,8 0,0
Lyhytaikaisten lainasaamisten muutos 1,5 0,5
Hankittu määräysvallattomien omistajien osuus 0,0 -0,2
Maksetut osingot emoyhtiön omistajille -130,7 -106,9
RAHOITUKSEN NETTORAHAVIRTA -591,2 -256,8
Rahavarojen muuntoerot -14,3 -0,4
RAHAVAROJEN MUUTOS -78,0 123,4
Rahavarat tilikauden alussa 710,0 586,6
22 Rahavarat tilikauden lopussa 631,9 710,0
RAHAVAROJEN MUUTOS -78,0 123,4
Liitetiedot muodostavat olennaisen osan konsernitilinpäätöksestä.
131
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
1. Yrityksen perustiedot
Konecranes Oyj (”Konecranes-konserni” tai ”konserni”)
on Suomen lainsäädännön mukaisesti perustettu julkinen
suomalainen osakeyhtiö, jonka ensisijainen toimipaikka on
sen kotipaikka Hyvinkää. Yhtiö on listautuneena Nasdaq
Helsingissä.
Konecranes on yksi maailman johtavista nostureiden valmista-
jista sekä nostureiden, nosto- ja materiaalinkäsittelylaitteiden
ja työstökoneiden huoltoyrityksistä, joka palvelee laajaa
asiakaskuntaa valmistus- ja prosessiteollisuudessa, telakoilla,
satamissa ja terminaaleissa. Konecranes toimii kansainväli-
sesti. Sen tuotteita valmistetaan Pohjois- ja Etelä-Amerikassa,
Euroopassa, Afrikassa, Lähi-idässä ja Aasiassa ja niitä myös
myydään maailmanlaajuisesti. Konecranesilla on kolme rapor-
toitavaa segmenttiä, Teollinen kunnossapito, Teollisuuslaitteet
ja Satamaratkaisut.
2. Laskentaperiaatteet
2.1. Laadintaperusteet
Konecranes Oyj:n konsernitilinpäätös on laadittu EU:ssa
käytössä olevien IFRS:n tilinpäätösstandardien (IFRS
Accounting Standards) mukaisesti.
Konsernitilinpäätös perustuu alkuperäisiin hankintahintoihin,
pois lukien erät, jotka pitää IFRS:n mukaan arvostaa käypiin
arvoihin, eli pääasiassa eräät johdannaisinstrumentit.
Konsernitilinpäätös liitetietoineen on esitetty miljoonina
euroina ja kaikki luvut on pyöristetty lähimpään miljoonaan
euroon (000 000 EUR) ellei toisin mainita.
Pyöristyksistä johtuen jotkin kokonaissummat saattavat
erota yksittäisten lukujen yhteenlasketusta summasta, koska
laskelmat on tehty alun perin tuhansina euroina.
Hallitus hyväksyi tilinpäätöksen 5.2.2026.
Konsolidointiperiaatteet
Konsernitilinpäätös sisältää emoyhtiön, Konecranes Oyj:n
ja tytäryhtiöiden yhdistellyt taseet vuoden 2025 ja 2024
lopussa ja yhdistellyt tuloslaskelmat ja kassavirrat vuosilta
2025 ja 2024. Kontrolli saavutetaan, kun konsernilla on
tekemällään sijoituksella oikeus vaikuttaa määräysvallallaan
tytäryhtiöidensä muuttuviin tuottoihin. Erityisesti konsernilla
on kontrolli tytäryhtiöissään, jos konsernilla on:
• määräysvalt a tytäryhtiöön (eli olemass a oleva t oikeudet, jotka anta vat mahdollisuuden ohja ta tyt äryhtiön olennaisia toimint oja)• mahdollisuudet tai oikeudet tyt äryhtiön muuttuviin tuottoihin• mahdollisuus käyttää määräysv altaans a tytäryhtiössä ja vaikutt aa sen tuottoihin.
Yleisesti ottaen enemmistö äänioikeudesta tuottaa kontrollin
tytäryhtiössä. Tämän olettaman tukemiseksi ja kun konsernilla
ei ole enemmistöä ääni- tai vastaavista oikeuksista
tytäryhtiössä, konserni harkitsee olennaisia tosiasioita ja
olosuhteita arvioidessaan, onko sillä kontrolli tytäryhtiöönsä.
Näitä ovat:
• sopimukset tytäryhtiöiden muiden ääniv altaist en omistajien kanssa• sopimuksista syntyneet muut oik eudet• konsernin äänivalt a ja pot entiaalinen äänivalt a.
Konserni arvioi uudelleen kontrolliaan tytäryhtiössä,
mikäli tosiasiat tai olosuhteet osoittavat, että näissä
kolmessa kontrollielementissä on muutoksia. Tytäryhtiö
sisällytetään konsernitilinpäätökseen, kun konsernilla on
kontrolli tytäryhtiöön, ja jätetään konsernitilinpäätöksen
ulkopuolelle, kun kontrolli tytäryhtiöön menetetään. Vuoden
aikana hankitun tytäryhtiön varat, velat, tulot ja menot
sisällytetään konsernitilinpäätökseen siitä päivästä lähtien,
kun konserni saa kontrollin yhtiöön, tai vastaavasti poistetaan
konsernitilinpäätöksestä siitä päivästä lähtien, kun konserni
on menettänyt kontrollin yhtiössä.
Tuloslaskelma ja jokainen laajan tuloksen erä
jaetaan konsernin emoyhtiön osakkeenomistajien ja
määräysvallattomien omistajien kesken, vaikka tämä
johtaisi siihen, että määräysvallattomien omistajien osuus
muodostuisi negatiiviseksi. Tytäryhtiöiden tilinpäätökset ja
tilinpäätösperiaatteet muutetaan tarvittaessa vastaamaan
konsernin tilinpäätösperiaatteita. Konsernitilinpäätöstä
laadittaessa kaikki konsernin sisäiset varat ja velat, tuotot ja
menot ja rahavirrat konserniyhtiöiden välillä on eliminoitu.
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
132
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Muutos tytäryhtiön omistusosuudessa ilman kontrollin
menetystä raportoidaan oman pääoman muutoksena.
Mikäli konserni menettää kontrollin tytäryhtiössä, se
kirjaa tähän liittyvät varat (sisältäen liikearvon), velat,
määräysvallattomien omistajien osuuden ja muut oman
pääoman erät pois konsernitaseesta ja kirjaa tästä syntyneen
myyntivoiton tai -tappion tuloslaskelmaan. Mahdollinen
jäljelle jäävä sijoitus arvostetaan käypään arvoonsa.
Sijoitukset osakkuusyhtiöissä ja yhteisyrityksissä
Osakkuusyhtiöiksi katsotaan yhtiöt, joissa konsernilla on
merkittävä vaikutusvalta yhtiössä. Merkittävä vaikutusvalta
syntyy, kun konserni voi osallistua osakkuusyhtiön
taloudellisiin ja toiminnallisiin päätöksiin, mutta sillä ei
kuitenkaan ole oikeutta yhteisesti tai erikseen määrätä niistä.
Yhteisyritys on yhteisjärjestely, jossa osapuolilla, joilla on
yhteinen määräysvalta järjestelyssä, on myös oikeudet
yhteisyrityksen nettovarallisuuteen. Yhteinen määräysvalta
muodostuu, kun osapuolet sopivat määräysvallan
jakamisesta sopimuksella, jossa yhteisjärjestelyn merkittävät
päätökset vaativat osapuolten yksimielisyyttä.
Konsernin osakkuusyhtiöiden ja yhteisyritysten tilinpää-
töstiedot on yhdistelty konsernitilinpäätökseen pää-
omaosuusmenetelmää käyttäen. Tässä menetelmässä
konsernitilinpäätöksessä esitetään sijoituksissa konsernin
osuus osakkuusyhtiön tai yhteisyrityksen nettovarallisuu-
desta. Osakkuusyhtiön tai yhteisyrityksen hankintahetken
nettovarallisuuden ylittävä kauppahinnan osa kirjataan liikear-
voksi samalle taseen riville kuin sijoituskin. Konsernin osuus
osakkuusyhtiöiden ja yhteisyritysten tuloksesta esitetään
konsernin tuloslaskelmassa. Osakkuusyhtiöiden ja yhteis-
yritysten mahdolliset laajan tuloslaskelman erät esitetään
erikseen konsernin laajassa tuloslaskelmassa. Lisäksi mikäli
muutos on kirjattu suoraan osakkuusyhtiöiden tai yhteisyri-
tysten omaan pääomaan, konserni kirjaa osuutensa näistä
muutoksista, mikäli mahdollista, konsernin oman pääoman
muutoslaskelmaan. Realisoitumattomat voitot ja tappiot
konsernin sekä osakkuusyhtiöiden tai yhteisyritysten välillä
eliminoidaan omistusosuuden mukaan.
Pääomaosuusmenetelmällä tehdyn yhdistelyn jälkeen
konserni määrittelee erikseen, pitääkö sen kirjata
arvonalentumistappio sijoituksestaan osakkuusyhtiöön
tai yhteisyritykseen. Jokaisena raportointipäivänä
konserni tutkii, onko objektiivista näyttöä sille, että
osakkuusyhtiöön tai yhteisyritykseen tehdyn sijoituksen
arvo olisi alentunut. Jos tällaista näyttöä löytyy, konserni
laskee arvonalentumistappion erotuksena osakkuusyhtiön
tai yhteisyrityksen tasearvon ja kerrytettävissä olevan
rahamäärän välillä ja kirjaa tappion tuloslaskelmaan osuutena
osakkuusyhtiöiden ja yhteisyritysten tuloksesta.
2.2. Arvioiden käyttö ja harkintaan perustuvat ratkaisut
Tilinpäätöksen laatiminen IFRS:n tilinpäätösstandardien
mukaan edellyttää johdon arvioiden ja olettamusten
käyttämistä ja harkintaan perustuvien ratkaisujen tekemistä,
jotka vaikuttavat varojen ja velkojen määriin, ehdollisten
varojen ja velkojen raportointiin sekä tuottojen ja kulujen
määriin. Arviot, oletukset ja harkinta perustuvat johdon
aikaisempaan kokemukseen, parhaaseen tietoon
tapahtumista, ja niihin tekijöihin, kuten tulevaisuuden
tapahtumia koskeviin odotuksiin, joiden konserni katsoo
olevan olosuhteet huomioon ottaen järkeviä. Vaikka
arviot perustuvat johdon tämänhetkiseen parhaaseen
näkemykseen, on mahdollista, että toteutumat poikkeavat
tilinpäätöksessä käytetyistä arvoista. Mahdolliset arvioiden ja
oletusten muutokset merkitään kirjanpitoon sillä tilikaudella,
jonka aikana arvioita tai oletusta korjataan.
Konsernitilinpäätöksen olennaisimmat johdon harkintaa
edellyttävät erät, jotka sisältävät monimutkaisia ja
subjektiivisia arvioita ja edellyttävät olettamuksia, jotka voivat
olla luonnostaan epävarmoja ja alttiita muutoksille, ovat
arvonalentumistestaus, laskennallisten verojen määrittely,
varojen arvostus käypään arvoon, vakuutusmatemaattiset
olettamat etuuspohjaisissa eläkevelvoitteissa ja osatuloutus
pitkäaikaisissa projektitoimituksissa.
Arvonalentumistestaus
Liikearvoihin liittyvien liiketoimintayksiköiden kerrytettävät
rahavirrat perustuvat rahavirtaa tuottavan yksikön käyttöar-
volaskelmaan. Merkittävien aineettomien ja aineellisten
hyödykkeiden kerrytettävät rahavirrat perustuvat vastaa-
vasti näiden erien käyttöarvolaskelmiin. Liikearvon arvon-
alentumistestaus perustuu lukuisiin rahavirtojen ja niiden
nykyarvojen määrittelyssä tehtyihin harkinnanvaraisiin arvi-
oihin. Nämä rahavirtojen nykyarvot luovat pohjan liikearvoja
koskevien rahavirtaa tuottavien yksiköiden (CGU) arvostuk-
selle. Rahavirtaennusteet on laadittu perustuen rahavirtaa
tuottavan yksikön (CGU) historiallisiin tietoihin, tilauskantaan
ja nykyiseen markkinatilanteeseen sekä tulevaisuuden kas-
vumahdollisuuksiin. Edellä mainittuja olettamia tarkastellaan
vuosittain osana johdon vuosi- ja strategisen suunnittelun
aikataulua ja niihin voi kohdistua merkittäviä muutoksia
johtuen maailmantalouden kehityksestä, kilpailijoiden
tuotteista, ilmastoriskeistä ja -mahdollisuuksista kuin myös
raaka-aineiden ja toiminnallisten kulujen hinta- ja kustan-
nuskehityksestä. Jo ilmoitettujen tuottavuuden paranta-
misohjelmien hyödyt ja säästöt, jotka on sisällytetty joihinkin
rahavirtoihin, ovat luonnostaan subjektiivisia ja perustuvat
johdon parhaaseen arvioon niiden vaikutuksista. Käyvän
arvon määrittelyssä diskonttokorkona käytetty painotettu
keskimääräinen pääoman korko (WACC) on luonnostaan
subjektiivinen. Käytetty diskonttokorko ei myöskään ole
osoitus markkinoilta tulevaisuudessa saatavista koroista.
Katso myös liite 13.
Liiketoimintojen hankinta
Hankitut tytäryhtiöt sisällytetään konsernitilinpäätökseen
käyttäen hankintamenomenetelmää, jonka mukaan hankitun
yhtiön yksilöitävissä olevat varat, velat ja ehdolliset velat
arvostetaan käypiin arvoihin hankintahetkellä. Hankinnasta
suoritetun vastikkeen ja hankittujen yksilöitävissä olevien
varojen, velkojen ja ehdollisten velkojen nettoarvon välinen
erotus on liikearvoa. Hankitun nettovarallisuuden käyvän
arvon määritys perustuu joko vastaavien hyödykkeiden
arvioituun markkinahintaan (aineelliset hyödykkeet) tai arvi-
oihin niihin liittyvistä rahavirroista (aineettomat hyödykkeet).
133
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Arvonmääritys, joka perustuu hyödykkeen senhetkiseen
jälleenhankintahintaan, odotettuihin kassavirtoihin tai arvioi-
tuun myyntihintaan, edellyttää johdolta harkintaa, arvioiden ja
oletusten käyttöä. Katso myös liite 4.
Laskennallisten verojen määrittely
Laskennallisten verosaamisten lopullinen toteutuminen
riippuu tulevaisuuden verotettavan tuloksen muodostumi-
sesta niinä tilikausina, kun väliaikaiset erot tulevat vähen-
nyskelpoisiksi tai kun verotuksessa vahvistetut tappiot
voidaan käyttää. Verotuksessa vahvistettujen tappioiden
verovaikutus kirjataan laskennalliseksi verosaamiseksi, kun
on todennäköistä, että tappiot voidaan käyttää. Kun lasken-
nallisia verosaamisia arvioidaan, johto harkitsee laskennal-
listen verovelkojen purkautumisen ajankohdan, ennustetun
verotettavan tulon ja verosuunnittelustrategioiden vaiku-
tuksen. Tilikauden verotuksellista asemaa arvioitaessa ote-
taan huomioon eri eristä syntyvien väliaikaisten erojen, kuten
poistojen, varausten ja siirtovelkojen, erilainen käsittely tilin-
päätöksessä ja verotuksessa. Laskennallista verosaatavaa
kirjattaessa on käytetty harkintaa arvioitaessa jokaisen tytä-
ryhtiön ja sen sijaintimaan verotettavaa tulosta kuin myös sitä,
milloin laskennallista verosaatavaa voidaan käyttää ottaen
huomioon tulevaisuuden verotettavan tuloksen ja suunni-
tellut verostrategiat. Määrä, joka laskennallisista verosaa-
misista oletetaan toteutuvan, voi kuitenkin tulevina vuosina
pienentyä, mikäli ennustetut verotettavat tulot vahvistettujen
tappioiden käyttöaikana pienenevät tai veroviranomaisten
päätökset ovat epäsuotuisia. Ennusteisiin vaikuttaa näin ollen
sekä markkina- että veroviranomaisiin liittyvät epävarmuudet
kuin myös Konecranesin omat päätökset muista asioista,
kuten liiketoiminnan uudelleenjärjestelyistä. Konecranes ei
voi tarkalleen määrittää näistä epävarmuuksista johtuvia tule-
vaisuuden oikaisuja laskennallisen verokulun määrään. Katso
myös liitetieto 17.
Vakuutusmatemaattiset olettamat etuuspohjaisissa
järjestelyissä
Etuuspohjaisten eläkejärjestelyiden nettovelka ja kulu
perustuvat useampaan vakuutusmatemaattiseen oletta-
maan, kuten esimerkiksi oletettu diskonttokorko, oletetut
palkan- ja eläkkeenkorotukset ja elinajanodote. Merkittävät
erot olettamien ja toteuman välillä tai merkittävät muutokset
olettamissa voivat vaikuttaa merkittävästi etuuspohjaisen
eläkevastuun määrään. Vakuutusmatemaattisten oletta-
mien toteumat ja olettamien muutokset esitetään etuus-
pohjaisten järjestelyiden uudelleenarvostuserissä konsernin
laajassa tuloslaskelmassa. Diskonttokorko määritetään
vuosittain perustuen pitkäaikaisten hyvälaatuisten yhtiö-
lainojen korkoihin.
Diskonttokoron lasku aiheuttaa etuuspohjaisen velvoitteen
ja eläkekulun kasvun. Vastaavasti diskonttokoron nousu
laskee etuuspohjaista velvoitteen arvoa ja eläkekulua.
Eliniänodotteen nousulla ja laskulla on diskonttokorkoon
verrattuna käänteiset vaikutteet etuuspohjaisen
velvoitteen arvoon ja eläkekulun määrään. Palkan- ja
eläkkeenkorotusprosenttien kasvu ja lasku vaikuttavat
korreloiden suoraan etuuspohjaisten velvoitteiden arvoon ja
eläkekulun määrään.
Diskonttokorko, joka perustuu edellisen tilikauden
lopun korkotasoon, ei välttämättä ole verrannollinen
toteutuneisiin markkinakorkoihin. Toteutuneet palkan- ja
eläkkeenkorotukset eivät välttämättä heijasta arvioituja
tulevaisuuden korotuksia johtuen globaalin talouden
epävarmuudesta ja monesta muusta tekijästä. Konecranes
käyttää yleisiä eliniänodotteisiin perustuvia taulukoita
arvioidakseen mahdollisen elinajanodotteen kasvun. Näissä
taulukoissa oletetaan, että elinajanodote paranee, mikä
aiheuttaa nuorempien järjestelyyn kuuluvien henkilöiden
eläkkeiden maksun tapahtuvan pidemmän ajanjakson
kuluessa kuin vanhempien järjestelyyn kuuluvien henkilöiden,
kuitenkin sillä olettamalla, että eläkeiät pysyvät samoina kuin
ne on määritelty järjestelyn säännöissä.
Järjestelyjen rahoitusasema, joka voi nousta ja laskea
riippuen rahoitusmarkkinoiden kehityksestä tai olettamien
muuttumisesta, ei edusta pakottavaa lyhytaikaista
rahoitusvelvoitetta. Sen sijaan etuuspohjaisten järjestelyjen
rahoitusasema on etuuspohjaisen järjestelyn velvoitteen
ja järjestelyn varojen käyvän arvon erotus. Katso myös
liitetieto 28.
Pitkäaikaisten projektitoimitusten tuloutus ajan kuluessa
Konecranes soveltaa osatuloutusmenetelmää kirjatessaan
tuottoja pitkäaikaisista nosturiprojekteista ja modernisaati-
oista ajan kuluessa IFRS 15 Myyntituotot asiakassopimuksista
-standardin mukaisesti. Osatuloutusmenetelmä perustuu
cost-to-cost-menetelmään, jossa hankkeen valmiusaste
määritetään laskemalla tarkasteluhetkeen mennessä suori-
tettujen työhön perustuvien toteutuneiden menojen osuus
hankkeen arvioiduista kokonaismenoista. Arviota tarkastel-
laan ja päivitetään rutiininomaisesti. Ennusteiden muutoksen
vaikutus osatuloutukseen kirjataan tulokseen sillä kaudella,
kun ennustetta muutetaan.
Osatuloutusmenetelmässä käytetään olettamia ja ennus-
teita, jotka pääasiassa liittyvät tulevaisuuden materiaali- ja
palkkakustannuksiin sekä projektiin liittyviin yleiskustannuk-
siin. Tästä johtuen voi syntyä riski, että hankkeen kokonais-
kustannukset ylittävät alun perin arvioidut kustannukset ja
projekti voi muuttua kannattamattomaksi. Riski lisääntyy,
kun toimituksen kesto kasvaa. Tällöin myös sen todennä-
köisyys kasvaa, että olosuhteet, joihin ennusteet alun perin
perustuivat, muuttuvat aiheuttaen lisäkustannuksia, joita ei
mahdollisesti voida enää kattaa. Kohonneita kustannuksia
aiheuttavia tekijöitä ovat mm. toimitettujen tai kehitettyjen
laitteiden ennakoimattomat tekniset ongelmat, jotka saat-
tavat aiheuttaa korjauskustannuksia; komponentti-, materi-
aali- ja työvoimakustannusten muutokset; ennakoimattomia
kustannuksia aiheuttavat projektimuutokset; toimittajien ja
alihankkijoiden vialliset suoritteet sekä odottamattomien
tilanteiden ja tapahtumien aiheuttamat viivästykset. Kun
muutokset huomioidaan ennusteissa kumulatiivisesti, kirjatut
tuotot ja kulut heijastavat nykyistä hankkeiden valmius-
astetta. Pitkäaikaisten hankkeiden tappiot kirjataan sille
kaudelle, kun ne tunnistetaan, ja ne perustuvat odotettavissa
olevaan hankkeen tulokseen, jossa projektikustannukset
ylittävät hankkeen tuotot.
134
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Ukrainan sota
Ukrainan sodan vaikutukset konsernin talousraportointiin
perustuvat johdon parhaaseen näkemykseen. Konserni on
arvioinut vaikutukset liikearvoon sekä muihin aineettomiin ja
aineellisiin varoihin osana arvonalentumistestausprosessiaan
sekä etuuspohjaisiin eläkejärjestelyihin, varauksiin, varaston
arvostukseen, laskennallisten verosaamisten toteutumisen
todennäköisyyteen ja myyntisaamisten perintään omassa
normaalissa raportointiprosessissaan.
Konecranesilla on nosturi- ja komponenttitehdas
Zaporižžjassa Kaakkois-Ukrainassa. Tuotanto Ukrainan
tehtaalla lopetettiin välittömästi Ukrainan sodan alettua.
Tuotanto on ohjattu Konecranesin muihin tuotantolaitoksiin.
Koska Konecranesin Ukrainan toimintoihin liittyvä
epävarmuus jatkuu suurena käynnissä olevan sodan vuoksi,
Konecranes on kirjannut alas Ukrainan omaisuuseriensä,
mukaan lukien vaihto-omaisuus ja saamiset, kirjanpitoarvot.
Konecranes on päättänyt olla ottamatta minkäänlaista
liiketoimintaa Venäjältä. Sota on kasvattanut markkinoiden
epävakautta ja epävarmuutta lisäämällä kustannusinflaatiota,
maailmanlaajuisia materiaalien saatavuushuolia ja muita
toimitusketjun ongelmia. Katso liitetieto 24.
Ilmastoriskit ja -mahdollisuudet
Konecranes on arvioinut sekä ilmastoon liittyviä siirtymä-
riskejä että fyysisiä riskejä ja mahdollisuuksia. Merkittävimmät
siirtymäriskit ovat teknologinen kehitys, komponenttien ja
materiaalien saatavuus sekä uusi sääntely, kun taas fyysiset
riskit liittyvät äärimmäisiin sääolosuhteisiin, jotka voivat vai-
kuttaa yrityksen omaan toimintaan ja toimitusketjuun.
Teknologisia ja markkinariskejä voi syntyä, jos uusia teknolo-
gioita otetaan käyttöön liian aikaisin tai liian myöhään, sekä
kohtuuhintaisten komponenttien ja materiaalien saatavuu-
desta, jotka ovat välttämättömiä vihreälle siirtymälle. Uusi
sääntely voi myös nostaa energian ja materiaalien kustan-
nuksia. Toisaalta teknologinen kehityspaine hiili-intensiivisillä
toimialoilla nähdään myös mahdollisuutena, sillä Konecranes
on sitoutunut sähköistämään tarjoomansa täysin. Materiaa-
lien ja komponenttien saatavuuteen ja kustannuksiin liittyvien
riskien minimoimiseksi Konecranes soveltaa kiertotalouden
periaatteita. Esimerkiksi palveluliiketoiminta keskittyy piden-
tämään tuotteen elinkaarta resurssitehokkaasti. Konecranes
tarjoaa jälkiasennus- ja modernisointiratkaisuja, jotka aut-
tavat vähentämään päästöjä, parantamaan energiatehok-
kuutta, saavuttamaan raaka-ainesäästöjä ja päivittämään
teknologiaa nykyisiin standardeihin, parantaen laitteiden
suorituskykyä entisestään. Vanhan nosturin modernisointi
uuden ostamisen sijaan säästää satoja tonneja terästä.
Äärimmäisten sääolosuhteiden, kuten myrskyjen,
rankkasateiden ja äärimmäisen kuumuuden, aiheuttamat
mahdolliset fyysiset riskit voivat vaikuttaa tuotantolaitoksiin,
komponenttien, tuotteiden tai varaosien kuljetuksiin sekä
nostureiden asennuksiin ja toimituskohteisiin. Konecranes
hyödyntää ilmastoriskiskenaarioiden analyysin tuloksia
riskienhallinnassaan. Jatkuvuussuunnitelma esimerkiksi
äärimmäisistä sääolosuhteista johtuville tuotannon
muutoksille pienentää tuotannon keskeytysriskiä.
Konecranes on asettanut toiminnalleen ja arvoketjulleen
tieteeseen perustuvat päästötavoitteet, jotka ovat
yhdenmukaiset tavoitteen kanssa rajoittaa ilmaston
lämpeneminen 1,5 asteeseen. 99 % päästöistä on peräisin
arvoketjusta. Suurin osa päästöistä syntyy päästöluokista
ostetut tavarat ja palvelut sekä myytyjen tuotteiden
käyttö. Tämä sitoumus ohjaa Konecranesin tekemään
strategisempia päätöksiä, jotka liittyvät eko-optimoidun
portfolion osuuden kasvattamiseen, mukaan lukien
sähköistys, sekä tutkimaan uusia teknologioita, jotka auttavat
asiakkaitamme siirtymään vähähiiliseen tulevaisuuteen.
Ilmastoriskeillä voi olla vaikutusta Konecranesin toimintaan,
mikä edellyttää harkintaa esimerkiksi tuloutuksessa (eri-
tyisesti pitkäaikaisissa projekteissa), varauksissa, myynti-
saamisten perittävyydessä ja varojen arvonalentumisissa.
Kokonaisvaltaisten ilmastoriskien ja -mahdollisuuksien
vaikutusten arviointi voi olla monimutkaista, koska riskien ja
mahdollisuuksien vaikutuksia on vaikea arvioida tai kvan-
tifioida. Ilmastonmuutosten vaikutukset taloudellisessa
raportoinnissa käytettyihin arvioihin ja oletuksiin perustuvat
johdon parhaaseen harkintaan ja tietämykseen nykyisissä
olosuhteissa.
2.3. Yhteenveto olennaisista laskentaperiaatteista
Tuloutusperiaate
Tuotot kirjataan siihen määrään asti, johon konserni olettaa
olevansa oikeutettu vastikkeeksi luvattujen tavaroiden
tai palveluiden siirtämisestä asiakkaalle, ja kun on
todennäköistä, että konserni saa toimituksista taloudellista
hyötyä, tuotot voidaan luotettavasti määrittää ja asiakkaan
maksukyky on luotettavasti varmistettu. Tuotot perustuvat
saatuun kauppahintaan tai saatavaan, joka on määritetty
käypään arvoonsa. Ostajan luottokelpoisuus arvioidaan
ennen kuin myyntiin sitoudutaan. Luottotappiovaraus
kirjataan, mikäli ostajan maksukyvyttömyysriski syntyy
myynnin tuloutuksen jälkeen.
Konserni kirjaa tuotot, kun tunnistettu suoritevelvoite on
suoritettu siirtämällä luvatut tavarat tai palvelut asiakkaalle.
Tavarat ja palvelut ovat yleensä siirrettyjä, kun asiakas
saa ne hallintaansa. Hallinta tarkoittaa sitä, että asiakas
voi ohjata suoritteista saatavia hyötyjä ja estää myös
muiden hallinta suoritteesta saatavien hyötyjen käyttöön ja
vastaanottamiseen. Näin ollen asiakkaalla on yksinomainen
oikeus käyttää tavaraa tai palvelua sen taloudellisen
käyttöiän aikana tai käyttää tavaraa tai palvelua omassa
toiminnassaan.
Kauppahinta on tavallisesti kiinteä, mutta siihen voi kuulua
myös muuttuvia eriä, kuten volyymi- tai kassa-alennukset tai
sakot. Muuttuva kauppahinta sisältyy liikevaihtoon vain siinä
määrin kuin on erittäin todennäköistä, että kauppahintaan
ei tule merkittävää muutosta, kun siihen liittyvä epävarmuus
on ratkaistu. Muuttuva kauppahinta määritellään
todennäköisimmällä arviolla, jos se ei ole vielä realisoitunut
raportointikauden lopussa. Jos sopimus erotellaan
useammaksi kuin yhdeksi suoritevelvoitteeksi, Konecranes
135
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
kohdistaa kokonaisliikevaihdon kullekin suoritevelvoitteelle
luvattujen tavaroiden tai palveluiden arvioitujen erillisten
myyntihintojen suhteessa tai jos erillisiä myyntihintoja ei
ole, Konecranes käyttää itsenäisen myyntihinnan arviointiin
tyypillisesti arvioituja kustannuksia ja niihin lisättyä katetta.
Asiakassopimuksiin perustuvat varat ovat osatuloutus-
menetelmän mukaisesti kirjattuja saatavia. Nettovaralli-
suussaldoissa sopimuskustannusten, kirjattujen voittojen ja
kirjattujen tappioiden summa ylittää saadut ennakkomaksut.
Jos saadut ennakkomaksut ylittävät sopimuskustannusten,
kirjattujen voittojen ja kirjattujen tappioiden summan, sisäl-
tyvät nämä velat saatuihin ennakkomaksuihin. Asiakasso-
pimuksiin perustuvat varat ovat arvonalentumisarvioinnin
kohteena. Katso myös jaksotettuun hankintamenoon arvos-
tetut rahoitusvarat.
Tavaroiden ja palvelujen luonne, suoritusvelvoitteiden
toteuttamisen ajankohta ja merkittävät maksuehdot
Teollinen kunnossapito-segmentti saa pääasiassa tuloja
huolto- ja neuvontapalveluista sekä varaosista kaiken
tyyppisille teollisuusnostureille ja nostimille. Teollinen
kunnossapito-segmentti tarjoaa myös modernisointeja,
jotka ovat olemassa olevan nosturin täydellisiä muutoksia
vaihtoehtona niiden korvaamiselle uudella nosturilla.
Tuotot palveluista kirjataan valmiusasteen mukaisesti
raportointikauden lopussa, kun suoritettujen palvelujen
lopputulos voidaan määrittää luotettavasti ja jos sitä
voidaan mitata. Valmistusasteen arviointi riippuu
sopimuksen luonteesta, mutta yleensä se perustuu
kertyneisiin kustannuksiin, jotka ovat syntyneet
tilinpäätöspäivään mennessä suoritetuista palveluista
tai asiakkaan kuittaukseen huoltotyön valmistumisesta.
Modernisaatioprojektissa tyypillisesti asiakas hallitsee
omaisuuserää, jota modernisoidaan, jolloin tuotot
kirjataan ajan kulumisen ja valmistusasteen mukaisesti.
Varaosaliiketoiminnassa hallinnan siirto ja tuloutus
tapahtuvat tavallisesti joko silloin, kun tavarat on toimitettu
tai annettu asiakkaan saataville sopimuksen toimitusehtojen
mukaisesti tai kun asiakas on hyväksynyt toimituksen.
Yleensä asiakkaat maksavat sovittujen maksuehtojen
mukaisesti, kun palvelut ja tuotteet on toimitettu. Joskus
maksu vaaditaan etukäteen. Näissä tapauksissa, esimerkiksi
vuosittaisissa huoltosopimuksissa, maksu jaksotetaan
tuotoiksi palvelujen ja hyödykkeiden toimitusten mukaisesti.
Modernisaatioprojekteissa asiakkaiden on tyypillisesti
maksettava ennakkoja modernisointiprojektisopimuksessa
määriteltyjen toimenpiteiden täyttyessä.
Teollisuuslaitteet-segmentti tarjoaa nostimia, nostureita ja
materiaalinkäsittelyratkaisuja monille eri teollisuudenaloille.
Standardilaitteiden ja komponenttien myyntituotot
kirjataan, kun tavarat on toimitettu tai annettu asiakkaan
saataville sopimuksen toimitusehtojen mukaisesti tai kun
asiakas on hyväksynyt toimituksen, joka on tyypillisesti
asennettu nosturi. Suuret nosturiprojektit on kirjattu tuotoksi
valmistusasteen perusteella ajan kuluessa. Osatuloutettavat
toimitussopimukset koskevat omaisuuserää tai
omaisuuserien ryhmää, jotka liittyvät toisiinsa läheisesti
tai jotka riippuvat toisistaan suunnittelun, teknologian,
toiminnollisuuden tai käyttötarkoituksen takia. Jos asiakas
irtisanoo sopimuksen muista syistä kuin Konecranesin
sopimusrikkomuksesta, Konecranesilla on tällöin oikeus
saada asiakkaalta suoritus, joka ainakin kompensoi siihen
asti valmistettujen suoritteiden ja palveluiden arvot.
Yleensä nostureiden takuuaika on kaksi vuotta, jolloin
konserni kirjaa takuuvarauksen historiatietoihin perustuen.
Laajennetun takuun myynnistä syntyneet tuotot kirjataan
laajennetun takuuajan kuluessa. Nosturiprojekteissa
asiakkaiden on tyypillisesti suoritettava ennakkomaksuja
nosturiprojektisopimuksissa määriteltyjen toimenpiteiden
täyttyessä.
Satamaratkaisut-segmentti saa tuottoja kontinkäsittelylait-
teista, telakkanostureista, siirrettävistä satamanostureista,
raskaista trukeista ja Satamaratkaisujen tietojärjestelmistä.
Kaikkia laitetoimituksia tuetaan kattavalla valikoimalla pal-
veluja. Suurin osa kontinkäsittelylaitteista ja telakkanostu-
reista on räätälöity ja suunniteltu asiakkaan tarpeisiin, joten
tuotot näistä projekteista on kirjattu tuotoksi valmistusas-
teen perusteella ajan kuluessa. Osatuloutettavat toimi-
tussopimukset koskevat omaisuuserää tai omaisuuserien
ryhmää, jotka liittyvät toisiinsa läheisesti tai jotka riippuvat
toisistaan suunnittelun, teknologian, toiminnollisuuden tai
käyttötarkoituksen takia. Konecranesilla on tällöin oikeus
saada asiakkaalta suoritus, joka ainakin kompensoi siihen
asti valmistettujen suoritteiden ja palveluiden arvot. Truk-
kien ja standardisatamalaitteiden myyntituotot kirjataan,
kun tavarat on toimitettu tai annettu asiakkaan saataville
sopimuksen toimitusehtojen mukaisesti tai kun asiakas on
hyväksynyt toimituksen. Satamalaitteiden yleinen takuuaika
vaihtelee jossain määrin projekteissa käytettyjen kompo-
nenttien mukaan. Yleisestä takuusta konserni kirjaa takuu-
varauksen historiallisten tietojen perusteella. Laajennetun
takuun myynnistä syntyneet tuotot kirjataan laajennetun
takuuajan kuluessa. Satamaratkaisut-segmentin hankkeissa
asiakkaiden on tyypillisesti suoritettava ennakkomaksuja
projektisopimuksissa määriteltyjen toimenpiteiden täyt-
tyessä. Asiakkaiden ennakkomaksut eivät yleensä sisällä
merkittävää rahoituskomponenttia, koska tyypillisesti
ennakkomaksujen maksuaikataulu noudattaa suoritevel-
voitteiden täyttymisajankohtaa.
Ajan kuluessa tuloutettavien suoritevelvoitteiden
valmiusasteen määrittäminen
Hankkeen valmistusaste määritellään laskemalla
tarkasteluhetkeen mennessä suoritettujen työhön
perustuvien toteutuneiden menojen osuus hankkeen
arvioiduista kokonaismenoista (cost-to-cost-menetelmä).
Hankkeen kustannusten kertyminen kuvaa parhaiten
myydyn laitteen hallinnan siirtoa asiakkaalle. Jos hankkeen
lopullista tulosta ei voida luotettavasti määrittää,
hankkeen kustannukset kirjataan tulokseen samalla
raportointikaudella kuin ne syntyvät, mutta hankkeen
tuottoa kirjataan vain sen verran kuin konserni on oikeutettu
sitä toteutuneisiin kustannuksiin verrattuna saamaan.
Arvioitu projektin tappio kirjataan heti tuloslaskelmaan.
Hankkeiden sopimusmuutosten vaikutus tuloutukseen
otetaan huomioon, kun on varmaa, että vastaavat tuotot
saadaan ja että ne voidaan arvioida luotettavasti.
136
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Tutkimus- ja kehittämismenot
Tutkimusmenot kirjataan kuluiksi toteutumishetkellä.
Yksittäisten hankkeiden kehittämismenot kirjataan
aineettomaksi käyttöomaisuudeksi, kun konserni pystyy
osoittamaan että:
• konsernilla on tekniset v almiudet saattaa aineeton omaisuuserä valmiiksi niin, ett ä sitä voidaan käytt ää tai se voidaan myydä • konsernilla on aikomus saa ttaa aineet on omaisuuserä valmiiksi ja sillä on v almiudet käyttää sit ä tai myy dä se • omaisuuserä tuottaa tule vaisuudessa t aloudellista h yöty ä • konsernilla on resursseja saatt aa omaisuuserä valmiiksi • konserni pystyy luot ettavasti seuraamaan ja mitt aamaan kehittämismenoja.
Taseeseen aktivoitujen kehittämismenojen poistot
aloitetaan, kun kehitys on valmis ja omaisuuserä on valmis
käytettäväksi.
Vertailukelpoinen EBITA (vaihtoehtoinen tunnusluku)
Konserni käyttää vertailukelpoista EBITA:ta vaihtoehtoisena
tunnuslukuna kuvaamaan liiketoimintansa taloudellista
kehitystä ja parantaakseen vertailukelpoisuutta eri
kausien välillä. Johto, analyytikot ja sijoittajat seuraavat
sitä säännöllisesti. Vertailukelpoinen liikevoitto ennen
kauppahinnan allokaatiopoistoja ja -arvonalentumisia
(vaihtoehtoinen tunnusluku) lasketaan jatkuvan liiketoiminnan
voitosta ennen veroja (tilinpäätöksen mukainen tunnusluku),
pois lukien uudelleenjärjestelykulut, transaktiokulut
sekä uudelleenjärjestelykuluihin liittyvät varojen
arvonalentumiskulut sekä muut oikaisuerät, kauppahinnan
allokaatiopoistot ja arvonalentumiset ja rahoituksen tuotot
ja kulut. Vaihtoehtoisia tunnuslukuja ei tule pitää korvaavina
mittareina verrattuna IFRS-tilinpäätösnormistossa
määriteltyihin tunnuslukuihin. Katso myös liite 3.
Osakekohtainen tulos
Laimentamaton osakekohtainen tulos on laskettu jakamalla
emoyhtiön osakkeenomistajille kuuluva jatkuvien ja
lopetettujen toimintojen tilikauden tulos tilikauden aikana
ulkona olleiden osakkeiden painotetulla keskimäärällä.
Laimennetun osakekohtaisen tuloksen laskemisessa on
otettu huomioon mahdollisten osakepalkkiojärjestelmien
toteuttamisen laimentava vaikutus vuoden lopussa.
Osingonjako
Konserni kirjaa osingonjakovelan, kun osakkeenomistajat
ovat hyväksyneet osingonjaon. Vastaava osinkomäärä
kirjataan suoraan pois omista pääomista.
Työsuhde-etuudet
Konecranes-konsernissa on voimassa useita eläkejärjestelyjä
paikallisten ehtojen ja käytäntöjen mukaisesti. Konserniyhti-
öiden eläketurva on pääosin hoidettu ulkopuolisissa eläke-
vakuutusyhtiöissä tai muunlaisin vastaavin järjestelyin. Nämä
järjestelyt luokitellaan joko maksu- tai etuuspohjaisiksi järjes-
telyiksi. Maksupohjaisissa eläkejärjestelyissä suoritukset kirja-
taan kuluksi sinä kautena, jolle maksut kohdistuvat. Konsernilla
ei ole lakiin tai muuhun sääntelyyn perustuvaa velvoitetta
maksaa lisäsuorituksia, mikäli eläkejärjestelyllä ei ole riittävästi
varallisuutta maksaa työsuhde-etuuksia. Konecranes-
konserni käsittelee Suomen työeläkejärjestelmän (TyEL)
vakuutusosuutta maksuperusteisena järjestelmänä.
Etuuspohjaisen järjestelyn velkana merkitään taseeseen
etuuspohjaisen järjestelyn velvoitteen nykyarvo
(perustuen ennakoituun etuusyksikkömenetelmään),
josta on vähennetty eläkejärjestelyn varojen käypä arvo
tilinpäätöspäivänä. Vakuutusmatemaattiset voitot ja
tappiot kirjataan konsernin muihin laajan tuloslaskelman
eriin silloin, kun ne syntyvät. Laajan tuloslaskelman
etuuspohjaisten etuuksien uudelleenarvostuseriä ei kirjata
enää takaisin tuloslaskelmaan. Takautuvaan työsuoritukseen
perustuva kulu kirjataan tuloslaskelmaan sille kaudelle,
jolla eläkejärjestelyä muutetaan. Nettokorot lasketaan
käyttämällä diskonttokorkoa järjestelyn nettovelkoihin
tai -varoihin. Riippumattomat vakuutusmatemaatikot
laskevat eläkevastuun määrän perustuen ennakoituun
etuusyksikkömenetelmään. Konserni esittää työsuoritukseen
ja takautuvaan työsuoritukseen perustuvat kulut, järjestelyn
supistamisesta tai muuttamisesta johtuvat voitot tai
tappiot sekä nettokorkokulut tai -tuotot tuloslaskelmassa
henkilöstökuluina – eläkekulut: etuuspohjaiset järjestelyt.
Katso myös liite 8.
Työsuhteiden päättämiseen liittyvä vastuu kirjataan, jos
konserni ei voi enää vetäytyä työsuhteen päättämiseen
liittyvän korvauksen tarjoamisesta tai kun konserni
kirjaa muuten työsuhteiden päättymiseen liittyvän
uudelleenjärjestelykulun.
Osakeperusteiset kannustusjärjestelmät
Konsernin ja sen tytäryhtiöiden avainhenkilöt (ylin johto
mukaan luettuna) saavat korvausta myös osakeperusteisten
kannustusjärjestelmien muodossa. Työntekijät luovuttavat
työsuorituksensa ja saavat vastineeksi pääomanehtoisia
instrumentteja (omana pääomana maksettava osuus) tai
rahaa (rahana maksettava osuus).
Omana pääomana maksettava osuus
Omana pääomana maksettavan osuuden kulut myöntämis-
päivänä perustuvat käypään arvoon, joka on määritelty käyt-
täen asianmukaista arvostusmallia.
Kulu kirjataan tuloslaskelman henkilöstökuluihin (muut
henkilösivukulut) ja samanaikaisesti oman pääoman muuhun
rahastoon siinä tahdissa, kun työ- ja palveluehdot täyttyvät.
Kertynyt omana pääomana maksettava osuus heijastaa
raportointipäivänä ansaintajakson konsernin parasta
arviota pääomanehtoisina instrumentteina lopullisesti
maksettavasta määrästä silloin, kun ansaintajakso päättyy.
Raportointikauden tuloslaskelman kulu tai tuotto edustaa
järjestelystä kertyneen kulun muutosta raportointikauden
alun ja lopun välillä.
Kulua ei kirjata palkkiojärjestelyistä, jotka eivät toteudu,
paitsi niistä pääomana maksettavista osuuksista, joissa
ansaintaehto on markkinaperusteinen tai joissa on
ansaintaan perustumattomia ehtoja, jotka täyttyvät silloin,
137
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
kun kaikki muutkin työsuoritukseen perustuvat ehdot
täyttyvät.
Kun omana pääomana maksettavan osuuden ehtoja
muutetaan, kirjataan minimissään kulu, joka vastaa
muuttamattoman järjestelyn kulua, kun alkuperäiset ehdot
olisi saavutettu. Muutospäivän arvoilla kirjataan lisäkulu
jokaisesta muutoksesta, joka nostaa osakeperusteisten
järjestelmien käypää arvoa tai on muuten edullinen
työntekijälle muutospäivänä.
Verolakien tai -määräysten mukaan Konecranes yleensä
velvoitetaan pidättämään työntekijän saamaan osakeperus-
teiseen maksuun liittyvät verot ja maksamaan tämän määrän
työntekijän puolesta tavallisesti käteisenä veroviranomaiselle.
Tämän velvoitteen täyttämiseksi osakepohjaisen maksujär-
jestelyn ehdot antavat Konecranesille luvan pidättää pää-
omanehtoisten instrumenttien määrästä sen osan, joka vastaa
työntekijän verovelvoitteen rahallista arvoa kaikista työntekijän
ansaitsemista pääomanehtoisista instrumenteista. Osake-
perusteinen palkkiojärjestelmä, jossa on nettomaksamisomi-
naisuus, luokitellaan kokonaisuudessaan omana pääomana
maksettavana osuutena ja pidätettyjä osakkeita vastaan suori-
tettu maksu kirjataan vähennyksenä omaan pääomaan.
Rahalla maksettava osuus
Rahalla maksettavan osuuden kulut, jotka yleensä
liittyvät osakepalkkioiden lisäksi maksettaviin työntekijän
sosiaalikuluihin ja veroihin, lasketaan käypään arvoon
myöntämispäivänä käyttäen binomimaisia malleja. Käypä
arvo kirjataan ansaintajakson kuluksi ja vastaavaksi velaksi,
kunnes ansaintajakso päättyy. Velka uudelleenarvostetaan
käypään arvoonsa jokaisena raportointipäivänä, mukaan
lukien velan maksupäivä, ja nämä käyvän arvon muutokset
kirjataan tuloslaskelman henkilöstökuluihin - muut
henkilösivukulut. Katso myös liite 8.
Ulkomaanrahan määräisten erien käsittely
Konsernitilinpäätös raportoidaan euroissa, joka on
konsernitilinpäätöksen esittämisvaluutta. Jokainen
konserniyhtiö määrittelee oman toimintavaluuttansa.
Konserniyhtiöiden konsernitilinpäätökseen sisällytettävät
erät raportoidaan tässä toimintavaluutassa.
Liiketoimet ja tase-erät
Konserniyhtiöiden liiketoimet muussa kuin yksikön omassa
toimintavaluutassa raportoidaan käyttämällä liiketoimen
valuuttamuunnoksessa tapahtumapäivän valuuttakurssia.
Jokaisen raportointikauden lopussa vieraassa valuutassa
olevat monetääriset erät arvostetaan raportointipäivän
valuuttakurssiin. Tästä syntyvät valuuttakurssierot kirjataan
tuloslaskelmaan poikkeuksena kuitenkin kurssierot, jotka
syntyvät valuuttamääräisistä lainoista, jotka on määritelty
osaksi konsernin ulkomaantoimintojen nettovarallisuuden
suojausta (kuten konsernin sisäiset lainat, joissa
takaisinmaksun ei oleteta tapahtuvan lähitulevaisuudessa).
Nämä kurssierot kirjataan suoraan tilikauden laajaan
tulokseen siihen asti, kunnes toiminta myydään, minkä
jälkeen ne kirjataan tulosvaikutteisesti tilikauden tulokseen.
Näihin kurssieroihin mahdollisesti liittyvät verot esitetään
myös konsernin laajassa tuloslaskelmassa.
Konserniyhtiöiden ei-monetääriset erät, jotka raportoidaan
hankintamenoonsa vieraassa valuutassa, käännetään toimin-
tavaluuttaan käyttäen alkuperäisen tapahtumahetken valuut-
takurssia. Käypään arvoon vieraassa valuutassa arvostettavat
ei-monetääriset erät käännetään toimintavaluuttaan käyt-
täen käyvän arvon arvostushetken mukaista valuuttakurssia.
Ulkomaiset toiminnot
Ulkomaisten toimintojen varat ja velat on muutettu euroiksi
raportointipäivän kurssiin, ja niiden tuloslaskelmat on
muutettu euroiksi käyttäen tilikauden keskikurssia. Muun-
tamisesta syntyneet kurssierot on kirjattu tilikauden laa-
jaan tulokseen. Ulkomaista toimintoa myytäessä vastaavat
tilikauden laajaan tulokseen kirjatut kurssierot kirjataan
tilikauden tulokseen.
Mikäli ulkomaisten toimintojen hankinnassa on syntynyt
liikearvoa tai käyvän arvon korjausta hankittujen omaisuus-
ja velkaerien tasearvoihin, käsitellään nämä ulkomaisen
toiminnon omaisuus- ja velkaerinä ja muunnetaan euroiksi
tilinpäätöspäivän kurssilla.
Tuloverot
Konsernin tuloslaskelman verokuluihin sisältyy konserni-
yhtiöiden tilikauden tulokseen perustuvat verot paikallisten
verosäännösten mukaisesti laskettuina, aikaisempien tilikau-
sien verojen oikaisut sekä vuosittaiset laskennallisten verojen
muutokset. Verot lasketaan käyttäen raportointipäivän voi-
massaolevia tai vahvistettuja verokantoja.
Laskennalliset verovelat ja -saamiset kirjataan kaikista
kirjanpidon ja verotuksen välisistä väliaikaisista eroista.
Laskennallista veroa ei kirjata vähennyskelvottomasta
liikearvosta alkuperäisen kirjaamisen yhteydessä ja
tytäryritysten jakamattomista voittovaroista siltä osin,
kun ero ei todennäköisesti purkaudu ennakoitavissa
olevassa tulevaisuudessa. Merkittävimmät väliaikaiset erot
syntyvät käyttämättömistä verotuksellisista tappioista,
poistoista, varauksista, etuuspohjaisista eläkejärjestelyistä,
sisäisestä varastokatteesta ja johdannaissopimuksista.
Yrityskaupan yhteydessä konserni tekee laskennallisen
verovarauksen hankittujen omaisuuserien käyvän arvon
ja niiden verotusarvojen välisestä erosta. Laskennallinen
verosaaminen kirjataan siltä osin, kun on todennäköistä, että
sitä voidaan käyttää.
Liiketoimintojen hankinta
Hankitut tytäryhtiöt sisällytetään konsernitilinpäätökseen
käyttäen hankintamenomenetelmää, jonka mukaan hankitun
yhtiön yksilöitävissä olevat varat, velat ja ehdolliset velat
arvostetaan käypiin arvoihin hankintahetkellä. Hankinnasta
suoritetun vastikkeen ja hankittujen yksilöitävissä olevien
varojen, velkojen ja ehdollisten velkojen nettoarvon välinen
erotus on liikearvoa. Hankitun yhtiön määräysvallattomien
omistajien osuus voidaan kirjata joko käypään arvoonsa tai
määräysvallattomien omistajien suhteellisena osuutena
hankitun yhtiön nettovarallisuudesta. Mikäli hankinnasta
suoritettava vastike on vähemmän kuin konsernin osuus
138
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
hankittavan yksikön nettovarallisuuden käyvästä arvosta,
kirjataan erotus suoraan tuloslaskelmaan. Hankintaan liittyvät
suorat transaktiokulut kirjataan kuluiksi sitä mukaa, kun ne
syntyvät.
Myytävänä olevat varat
Konserni luokittelee pitkäaikaiset varat ja luovutettavissa
olevien erien ryhmät myytävänä oleviksi, jos niiden
kirjanpitoarvoa vastaava määrä kertyy pääasiallisesti jatkuvan
käytön sijaan varojen luovutuksesta. Tällaiset pitkäaikaiset
varat ja luovutettavien erien ryhmät, jotka on luokiteltu
myytävänä oleviksi, arvostetaan alempaan seuraavista:
kirjanpitoarvo tai käypä arvo vähennettynä myynnistä
aiheutuvilla menoilla.
Kriteerit myytävänä olevaksi luokitteluun täyttyvät vain,
jos myynti on erittäin todennäköinen ja omaisuuserä tai
luovutettavien erien ryhmä on välittömästi myytävissä
sen nykyisessä kunnossa. Myynnin loppuunsaattamiseksi
tehtyjen toimenpiteiden tulisi osoittaa, että on
epätodennäköistä, että myyntiin tehdään merkittäviä
muutoksia tai että päätös myynnistä peruutetaan. Johdon on
sitouduttava myyntiin vuoden kuluessa siitä päivästä, jona
alkuperäinen luokittelu on tehty.
Aineellisista ja aineettomista hyödykkeistä ei tehdä poistoja,
kun ne luokitellaan myytävänä olevaksi.
Aineeton omaisuus
Aineeton omaisuus koostuu hankitusta huoltosopimuskan-
nasta, patenteista ja tavaramerkeistä, ohjelmistolisensseistä
sekä ohjelmistojen käyttöönottokuluista. Erillisenä hankittu
aineeton omaisuus arvostetaan alkuperäiseen hankintahin-
taan. Hankittujen liiketoimintojen mukana tulleet aineettomat
omaisuuserät arvostetaan käypään arvoon hankintahet-
kellä. Aineeton omaisuus, jolla on taloudellinen käyttöikä,
poistetaan tasapoistoin arvioituna vaikutusaikanaan, joka
voi vaihdella 5–20 vuoden välillä huoltosopimuskannassa ja
patenteissa ja tavaramerkeissä sekä 4–7 vuoden välillä ohjel-
mistolisensseissä. Aineettomien omaisuuserien arvonalen-
tumista testataan aina, kun huomataan merkkejä, että niiden
arvo voi olla alentunut.
Aineettomia hyödykkeitä, joille ei ole määriteltävissä
rajallista käyttöikää, ei poisteta, vaan ne testataan vuosittain
mahdollisten arvonalentumisten varalta samoin kuin liikearvo.
Rajatonta käyttöikää tarkastellaan vuosittain, jotta voidaan
varmistua, että rajattomalle käyttöiälle on vielä perusteita.
Ellei perusteita enää löydy, rajaton käyttöikä muutetaan
rajalliseksi käyttöiäksi tarkasteluhetkestä eteenpäin.
Liikearvon alentumisen testaus
Yritysostojen yhteydessä hankittu liikearvo testataan vuo-
sittain ja aina, kun jokin tapahtuma tai olosuhteiden muutos
osoittaa, että kirjattua arvoa vastaan ei ehkä ole enää
kerrytettävissä rahavirtaa. Arvonalentumistestausta varten
yritysostojen yhteydessä hankittu liikearvo kohdistetaan
hankintapäivästä lähtien jokaiselle konsernin kassavirtaa
tuottavalle yksikölle, jonka oletetaan hyötyvän yritysostosta,
riippumatta siitä, onko hankinnan muita varallisuuseriä tai
velkoja kohdistettu näille yksiköille. Jos rahavirtaa tuotta-
valle yksikölle kirjatun liikearvon määrä ylittää kerrytettävissä
olevan rahamäärän, erotus kirjataan arvonalennukseksi.
Konecranes käyttää diskontattujen rahavirtojen analyysia
arvioidessaan liikearvon käypää arvoa. Käyttöarvoa arvi-
oitaessa ennustetut tulevaisuuden rahavirrat diskontataan
nykyarvoonsa käyttäen verovaikutuksella puhdistettua dis-
konttokorkoa. Diskonttokorko heijastaa nykyisen markkinan
rahan aika-arvoa ja testattaville omaisuuserille tyypillistä
riskiä. Konsernin laskelmat perustuvat yksityiskohtaisiin
suunnitelmiin ja ennusteisiin, jotka on laadittu erikseen kaikille
konsernin rahavirtaa tuottaville yksiköille, joille varallisuuseriä
on kohdistettu. Suunnitelmat ja ennusteet kattavat viiden
vuoden jakson. Aiemmin kirjattuja liikearvon arvonalentumisia
ei peruuteta, vaikka olosuhteissa, jotka alun perin aiheuttivat
arvonalentumistarpeen, tapahtuisi olennaista paranemista.
Käyttöomaisuus
Maa-alueet, rakennukset, koneet ja laitteet arvostetaan
taseessa alkuperäiseen hankintamenoon vähennettynä
kertyneillä poistoilla ja mahdollisilla arvonalentumisilla.
Suunnitelman mukaiset tasapoistot lasketaan todennäköisen
käyttöiän perusteella seuraavasti:
• rakennukset ja rakennelmat 10-40 vuotta • koneet ja kalusto 3-10 vuott a
Maa-alueista ei tehdä poistoja.
Aineellisten hyödykkeiden perusparannusmenot, jotka
tuottavat tulevaisuudessa taloudellista hyötyä, on aktivoitu
taseeseen ja poistetaan omaisuuserän jäljellä olevan
taloudellisen käyttöajan mukaisesti.
Vuokrattujen käyttöoikeusomaisuuserien osalta katso
vuokrasopimuksia koskevat tilinpäätösperiaatteet.
Poistettavasta käyttöomaisuudesta tehtävät
arvonalentumiset
Poistojen kohteena olevien aineettomien ja aineellisten
omaisuuserien kuin myös osakkuusyhtiöihin ja
yhteisyrityksiin tehtyjen sijoitusten tasearvoja tarkastellaan
arvonalentumisen varalta aina, kun tapahtumat ja
olosuhteiden muutokset osoittavat, että omaisuuserän
tasearvoa vastaavaa tuloa ei enää ole kerrytettävissä.
Mikäli tällaisia merkkejä arvonalentumisesta on olemassa,
arvioidaan omaisuuserän kerrytettävä tulo. Kerrytettävä
tulo on korkeampi joko omaisuuserän myyntikuluilla
vähennetystä käyvästä arvosta tai omaisuuserän käytöstä ja
myynnistä syntyvien ennustettujen rahavirtojen nykyarvosta.
Arvonalentumistappio kirjataan tuloslaskelmaan, mikäli
kerrytettävä tulo on vähemmän kuin omaisuuserän tasearvo.
Arvonalentumistappio peruutetaan, mikäli kerrytettävissä
olevat tulot myöhemmin kasvavat.
Vaihto-omaisuuden arvostus
Aineet ja tarvikkeet on arvostettu hankintamenoon. Jos
vaihto-omaisuuden todennäköinen luovutushinta on
alhaisempi, on se arvostettu tähän hintaan. Todennäköinen
139
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
luovutushinta on hyödykkeen myyntihinta normaalissa
liiketoiminnassa vähennettynä tuotteen valmiiksi saattamisen
ja tuotteen myytäväksi asettamisen kuluilla. Puolivalmisteet
on arvostettu muuttuviin valmistuksen menoihin ja niihin
on lisätty asianmukainen osuus tuotannon muuttuvista ja
kiinteistä yleiskustannuksista, jotka perustuvat normaaliin
kapasiteettiin. Keskeneräiset työt sisältävät muuttuvat
valmistusmenot sekä töille kohdistuvan osuuden
valmistuksen ja asennuksen kiinteistä menoista. Raaka-aineet
ja tarvikkeet on arvostettu painotetulla keskimääräisellä
kustannuksella tai FIFO-menetelmällä. Varaston
epäkuranttiusvaraus tilinpäätöspäivänä perustuu parhaaseen
arvioon hitaasti kiertävästä ja epäkurantista varastosta. Arviot
perustuvat jatkuvaan seurantaan ja varastonimikkeiden
ikäjakauman ja koostumuksen arvioimiseen.
Myyntisaamiset ja muut saamiset
Myyntisaamiset ja muut saamiset kirjataan alun perin käypään
arvoonsa, minkä jälkeen ne arvostetaan jaksotettuun hankin-
tamenoonsa. Myyntisaatavat edustavat konsernin ehdotonta
oikeutta kauppahintaan (eli ainoastaan ajan kuluminen vai-
kuttaa siihen, kunnes kauppahinta on maksettava). Myyntisaa-
misten luottotappiovaraus arvioidaan perustuen konsernin
luottotappiohistoriaan, jota oikaistaan nykyisillä tiedoilla
ja kohtuullisilla sekä luotettavilla tulevaisuuden ennusteilla.
Varauksen vaikutus kirjataan kuluksi tuloslaskelmaan.
Rahavarat
Rahavarat koostuvat käteisvaroista ja pankkitalletuksista
sekä muista likvideistä sijoituksista, joita pidetään
lyhytaikaisten maksusitoumusten täyttämiseksi ja jotka
ovat helposti vaihdettavissa tiedossa olevaan rahamäärään
ja joihin liittyy merkityksetön arvonmuutosriski, koska
instrumenttien maturiteetti on enintään kolme kuukautta
hankintapäivästä lukien. Luotolliset tilit on käsitelty
lyhytaikaisina lainoina lyhytaikaisessa vieraassa pääomassa.
Arvostus käypään arvoon
Käypä arvo on hinta, joka saataisiin myymällä omaisuuserä tai
siirtämällä velka markkinaosapuolien välisessä normaalissa
liiketoimessa. Konserni ryhmittelee omaisuuseränsä ja
velkansa, jotka arvostetaan käypään arvoon, kolmelle eri
tasolle perustuen siihen, minkä tasoisesta tiedosta käyvät
arvot on johdettu. Taso 1 perustuu julkisesti noteerattuun
hintaan aktiivisilla markkinoilla samalle instrumentille. Taso 2
ei perustu suoraan markkinoilla noteerattuun hintaan, mutta
arvostuksessa käytetään parametreja, jotka perustuvat
joko suoraan (noteeratut hinnat) tai epäsuorasti (johdettu
noteeratuista hinnoista) luokan 1 mukaisiin instrumentteihin.
Taso 3 arvostus ei perustu havainnoitavissa oleviin
markkinatietoihin vaan parametreihin, jotka sisältävät
merkittäviä oikaisuja/muutoksia kyseisten omaisuuserien
julkiseen markkinainformaatioon tai Konecranesin omiin
olettamiin markkinaosapuolten välisestä hinnoittelusta.
Johdannaissopimukset ja suojauslaskenta
Konserni toimii kansainvälisillä markkinoilla ja altistuu täten
valuuttariskille kuin myös vähemmässä määrin korkoriskille.
Konserni käyttää johdannaissopimuksia (pääosin termiini-
kauppoja ja koronvaihtosopimuksia) suojautuakseen
valuuttakurssimuutoksista johtuvalta riskiltä, joka liittyy
kiinteisiin sitoumuksiin ja todennäköisiin ennakoituihin
rahavirtoihin sekä korkoihin. Johdannaissopimuksia käytetään
riskien vähentämiseen konsernin suojautumisperiaatteiden
mukaisesti eikä spekulatiivisessa tarkoituksessa.
Sopimuksentekohetkellä johdannaiset arvostetaan käypään
arvoon ja myöhemmin ne arvostetaan tilinpäätöspäivän
käypään arvoon. Johdannaissopimukset esitetään muissa
rahoitusvaroissa, kun käypä arvo on positiivinen, ja muissa
rahoitusveloissa, kun käypä arvo on negatiivinen.
Eräissä suurissa nosturiprojekteissa sovelletaan IFRS 9:n
mukaista suojauslaskentaa. Konsernin suojautumisperiaat-
teiden mukaisesti kiinteisiin sitoumuksiin ja ennakoituihin
erittäin todennäköisiin rahavirtoihin osoitetut johdannaisso-
pimukset käsitellään rahavirran suojauksena. Käyvän arvon
muutokset suojauslaskennan kriteerit täyttävissä tehok-
kaissa johdannaissopimuksissa kirjataan laajan tuloslas-
kelman rahavirran suojauksiin. Tehoton osa käyvän arvon
muutoksista kirjataan välittömästi tuloslaskelmaan. Katso
myös liite 34.
Konsernin laajaan tulokseen kirjatut erät siirretään tilikauden
tulokseen, kun suojauskohteena oleva erä vaikuttaa
tuloslaskelmaan, esimerkiksi kun suojattu rahoitustuotto
tai -kulu kirjataan tai kun ennustettu myynti toteutuu.
Mikäli suojattu erä on ei-rahamääräinen omaisuuserä tai
velka, laajaan tulokseen kirjattavat erät siirretään näiden
ei-rahamääräisten omaisuuserien tai velkojen alkuperäiseen
tase-erän arvoon.
Jos suojauslaskentaan käytetty johdannaissopimus
erääntyy tai myydään, lopetetaan tai sitä ei korvata tai
jatketa (osana suojausstrategiaa) tai jos sitä ei enää
osoiteta osaksi suojauslaskentaa tai jos suojaus ei enää
täytä suojauslaskennan kriteereitä, kaikki laajaan tulokseen
kertyneet voitot ja tappiot jäävät erikseen pääomiin, kunnes
ennustettu liiketoimi tapahtuu tai kunnes vieraassa valuutassa
tehty kiinteä sitoumus toteutuu. Jos suojatun rahavirran ei
enää oleteta toteutuvan, suojauslaskennassa käytetystä
johdannaissopimuksesta omaan pääomaan kertynyt voitto
tai tappio kirjataan välittömästi kauden tuloslaskelmaan.
Käyvän arvon muutokset johdannaissopimuksista, jotka
eivät täytä suojauslaskennan vaatimuksia, kirjataan
tuloslaskelmaan.
Konsernissa ei käytetä käypien arvojen suojausta.
Rahoitusvarat
Konsernin rahoitusvarat luokitellaan alkuperäisen kirjaamisen
yhteydessä seuraaviin ryhmiin: käypään arvoon tulosvaikut-
teisesti kirjattavat rahoitusvarat, muihin laajan tuloksen eriin
käypään arvoon kirjattavat rahoitusvarat ja jaksotettuun han-
kintamenoon arvostettavat rahoitusvarat. Rahoitusvarojen
luokittelu perustuu niiden rahavirtaominaisuuksiin ja hallin-
taan käytettäviin liiketoimintamalleihin. Kaupankäyntipäivän
kirjanpitoa sovelletaan rahoitusvarojen säännöllisiin ostoihin
ja myyntiin. Rahoitusvarat sisältävät myyntisaamisia ja muita
140
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
saamisia, korollisia sijoituksia ja johdannaissopimuksia.
Rahoitusvarojen myöhempi arvostaminen riippuu niiden luo-
kittelusta seuraavasti:
Jaksotettuun hankintamenoon arvostettavat rahoitusvarat
Jaksotettuun hankintamenoon arvostettavat rahoitusvarat
arvostetaan myöhemmin efektiivisen koron menetelmällä.
Myyntisaamiset ja muut saamiset arvostetaan niiden odo-
tettuun realisointiarvoon, joka on alkuperäinen laskutusarvo
vähennettynä arvonalennukseen johtavalla luottotappiova-
rauksella. Luottoriskin kohoamista arvioidaan jaksotettuun
hankintamenoon kirjattavien sijoitusten ja muiden saamisten
osalta tilinpäätöspäivänä. Myyntisaamisten luottotappio-
varaus arvioidaan perustuen konsernin luottotappiohisto-
riaan, jota oikaistaan nykyisillä tiedoilla ja kohtuullisilla sekä
luotettavilla tulevaisuuden ennusteilla. Konserni soveltaa
yksinkertaistettua menetelmää kirjatakseen myyntisaa-
misten odotettavissa olevat luottotappiot. Tähän käytetään
apuna varausmatriisia, jossa myyntisaamiset on ryhmitelty eri
asiakasryhmiin ja erilaiseen luottotappiohistoriaan.
Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat
Korolliset sijoitukset, jotka ovat johdannaissopimuksiin
kuulumattomia rahoitusvaroja ja joilla on kiinteät tai
määriteltävät maksuerät ja joita ei noteerata aktiivisilla
markkinoilla, arvostetaan käypään arvoon tuloslaskelman
kautta. Ryhmään kuuluvat myös johdannaissopimukset, joihin
ei sovelleta suojauslaskentaa.
Käypään arvoon muihin laajan tuloksen eriin kirjattavat
rahoitusvarat
Johdannaissopimukset, joihin sovelletaan suojauslaskentaa,
luokitellaan käypään arvoon muihin laajan tuloksen eriin
kirjattaviksi rahoitusvaroiksi. Arvostuksesta syntyneen voiton
ja tappion käsittely on kuvailtu laskentaperiaatteissa yllä
kohdassa johdannaissopimukset ja suojauslaskenta.
Rahoitusvelat
Rahoitusvelat luokitellaan käypään arvoon
tulosvaikutteisesti kirjattaviin rahoitusvelkoihin,
käypään arvoon laajaan tuloslaskelmaan kirjattaviin
rahoitusvelkoihin tai jaksotettuun hankintamenoon
kirjattaviin rahoitusvelkoihin. Rahoitusvelat sisältävät
ostovelkoja ja muita velkoja sekä lainoja ja rahoituksen
johdannaissopimuksia. Konserni määrittelee
rahoitusvelkojen luokan silloin, kun ne kirjataan ensimmäistä
kertaa taseeseen. Rahoitusvelkojen arvostus riippuu niiden
luokittelusta seuraavasti:
Rahoitusvelat, jotka kirjataan käypään arvoonsa
tulosvaikutteisesti
Rahoitusvelat, jotka kirjataan käypään arvoonsa
tulosvaikutteisesti, on raportoitu taseessa käypiin arvoihinsa.
Niistä syntyvät voitot ja tappiot kirjataan tuloslaskelmaan.
Muut johdannaiset kuin suojauslaskennassa käytetyt
tehokkaat johdannaissopimukset on luokiteltu myytävissä
oleviksi ja sisältyvät tähän luokkaan.
Rahoitusvelat, jotka kirjataan käypään arvoonsa laajaan
tuloslaskelmaan
Nämä velat ovat tyypillisesti suojauslaskennan johdannaisia,
jotka raportoidaan taseessa käypiin arvoihinsa.
Johdannaisten arvostuksesta syntyneiden voittojen ja
tappioiden käsittely on kuvailtu laskentaperiaatteissa yllä
kohdassa johdannaissopimukset ja suojauslaskenta.
Jaksotettuun hankintamenoon kirjattavat rahoitusvelat
Kaikki muut rahoitusvelat arvostetaan alun perin käypiin
arvoihin. Korollisissa lainoissa tämä on lainatun rahamäärän
ja lainaukseen liittyvien järjestelykulujen netto. Alkuperäisen
taseeseen kirjaamisen jälkeen muut rahoitusvelat on
myöhemmin raportoitu jaksotettuun hankintamenoon
käyttäen efektiivisen koron menetelmää. Jaksotettu
kulu lasketaan ottamalla huomioon lainan järjestelykulut
ja lainaa nostettaessa saadut alennukset tai suoritetut
preemiot. Voitot ja tappiot, jotka syntyvät velkojen
uudelleenhankinnasta, maksamisesta tai peruuttamisesta,
kirjataan vastaavasti korko- ja muihin rahoituksen tuottoihin
tai rahoituksen kuluihin. Tämä rahoitusvelkojen luokka sisältää
ostovelat ja korolliset lainat.
Rahoitusinstrumenttien netotus
Rahoitusvarat ja -velat voidaan netottaa ja nettomäärä
raportoida konsernitaseessa, jos ja vain jos siihen on
olemassa laillisesti velvoittava ehdoton oikeus, joka
koskee kaikkia rahoitusinstrumenttien osapuolia kaikissa
tilanteissa sisältäen sekä normaalit liiketoiminta- että
maksukyvyttömyystilanteet.
Rahoitusinstrumenttien kirjaaminen taseesta pois
Rahoitusvarat kirjataan pois taseesta, kun oikeus rahavirtoihin
on lakannut tai konserni on luovuttanut oikeutensa
rahavirtoihin, jolloin konserni on siirtänyt olennaisilta osiltaan
kaikki omaisuuseriin liittyvät riskit ja edut, tai jos konserni
ei ole siirtänyt tai säilyttänyt olennaisilta osiltaan kaikkia
omaisuuseriin liittyviä riskejä ja etuja, on se kuitenkin siirtänyt
määräysvallan varoihin.
Rahoitusvelka kirjataan pois taseesta, kun velvoite on
täytetty, peruutettu tai erääntynyt. Kun olemassa oleva
rahoitusvelka korvataan toisella samalta lainanantajalta
olennaisesti erilaisin ehdoin tai olemassa olevan lainan ehtoja
muutetaan olennaisesti, kirjataan alkuperäinen velka pois ja
tilalle kirjataan uusi rahoitusvelka. Velkojen kirjanpitoarvojen
erotus kirjataan tuloslaskelmaan.
Varaukset
Varaus merkitään taseeseen, kun konsernilla on aikaisemman
tapahtuman seurauksena olemassa oleva oikeudellinen
tai tosiasiallinen velvoite, jonka toteutumista pidetään
varmana tai todennäköisenä siten, että taloudellisia
hyötyjä joudutaan käyttämään velvoitteen hoitamiseen ja
että velvoitteen määrästä voidaan tehdä luotettava arvio.
Varaukset voivat liittyä toimintojen uudelleenjärjestelyihin,
tappiollisiin sopimuksiin tai takuu- ja reklamaatiotöihin
sekä muihin tapahtumiin. Uudelleenjärjestelyvaraukset
kirjataan kaudelle, jolloin uudelleenjärjestelyä koskeva
yksityiskohtainen ja asianmukainen suunnitelma on laadittu,
asianosaiselle henkilöstölle on informoitu ja on olemassa
riittävä peruste sille, että uudelleenjärjestely toteutetaan.
Takuuvaraus perustuu historiallisiin takuukustannuksiin
141
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
ja takuuvaateisiin takuunalaisista toimituksista. Lisäksi
takuuvaraus voidaan muodostaa tapauskohtaisesti ottaen
huomioon mahdollisesti kohonneen riskitason.
Mikäli konserni olettaa, että osa tai koko varauksen määrä
voidaan saada korvattua esimerkiksi vakuutussopimuksen
nojalla, korvaus kirjataan taseeseen erillisenä omaisuuseränä,
jos korvaus on käytännössä varma.
Vuokrasopimukset
Konserni arvioi sopimuksen alkaessa, onko sopimus
vuokrasopimus vai sisältääkö se vuokrasopimuksen eli
antaako sopimus oikeuden hallita tietyn ajanjakson aikana
tunnistetun hyödykkeen käyttöä vastiketta vastaan.
Konserni vuokralle ottajana
Konserni soveltaa yhtä kirjaamis- ja arvostusmenetelmää
kaikkiin vuokrasopimuksiin, lukuun ottamatta lyhytaikaisten
ja vähäarvoisten omaisuuserien vuokrasopimuksia. Konserni
kirjaa vuokrasopimusvelan tehdäkseen vuokranmaksuja ja
käyttöoikeusomaisuuserän, joka edustaa oikeutta käyttää
vuokrattua hyödykettä.
Käyttöoikeusomaisuuserät
Konserni kirjaa käyttöoikeusomaisuuserät vuokra-
sopimuksen alkamispäivänä (eli omaisuus on
tuolloin käytettävissä). Käyttöoikeusomaisuuserät
arvostetaan hankintamenoon vähennettynä kertyneillä
poistoilla ja arvonalentumistappioilla ja oikaistuna
vuokrasopimusvelkojen uudelleenarvioinnin tuloksilla.
Käyttöoikeusomaisuuserien hankintamenoon
sisältyy kirjattujen vuokrasopimusvelkojen määrä,
mahdolliset aloituskustannukset ja ennen alkamispäivää
tehdyt vuokramaksut ja siitä vähennetään saadut
vuokrakannustimet. Käyttöoikeusomaisuuserät, jotka
koostuvat pääosin tilojen ja ajoneuvojen vuokraamisesta,
poistetaan tyypillisesti tasapoistoin joko vuokra-ajan
kuluessa tai arvioidun käyttöiän aikana riippuen siitä, kumpi
on lyhyempi. Käyttöoikeusomaisuuserät ovat mahdollisen
arvonalentumisen alaista varallisuutta.
Vuokrasopimusvelat
Vuokrasopimuksen alkamispäivänä konserni kirjaa
vuokrasopimusvelat, jotka on laskettu vuokrasopimuksen
voimassaoloaikana tehtävien vuokramaksujen nykyarvona.
Vuokrasopimusten maksut sisältävät kiinteät maksut
vähennettynä vuokrasopimusten kannustimilla, muuttuvilla
vuokramaksuilla, jotka ovat riippuvaisia indeksistä tai
kertoimesta, ja määrät, jotka odotetaan maksettavan
jäännösarvotakuiden perusteella. Muuttuvat vuokramaksut,
jotka eivät ole riippuvaisia indeksistä tai kertoimesta,
kirjataan kuluksi sillä kaudella, jolloin maksu tapahtuu.
Vuokramaksujen nykyarvoa laskettaessa konserni käyttää
vuokrasopimuksen aloituspäivänä vuokralle ottajan
lisäluoton korkoa, jos vuokrasopimukseen sisältyvä
korko ei ole määritettävissä. Aloituspäivän jälkeen
vuokrasopimusvelkojen määrä kasvaa vastaamaan korkojen
kertymistä ja vähenee vuokrasopimusten maksujen verran.
Lisäksi vuokrasopimusvelkojen kirjanpitoarvo arvioidaan
uudelleen, jos sopimusehdoissa on tapahtunut muutos,
vuokra-aika tai kiinteä vuokramaksu on muuttunut tai arviot
käyttöoikeusomaisuuserän ostosta ovat muuttuneet.
Lyhytaikaiset ja vähäarvoiset vuokrasopimukset
Konserni soveltaa lyhytaikaisiin vuokrasopimuksiin liittyvää
poikkeusta konsernin koneiden ja laitteiden lyhytaikaisissa
vuokrasopimuksissa (eli vuokrasopimuksissa, joiden
vuokra-aika on 12 kuukautta tai vähemmän aloituspäivästä
lukien ja joissa ei ole osto-optiota). Konserni soveltaa myös
vähäarvoisia vuokrasopimuksia koskevaa poikkeusta
laitteisiin, joiden arvo on alhainen. Vuokramaksut
lyhytaikaisista vuokrasopimuksista ja vähäarvoisten
hyödykkeiden vuokrasopimuksista kirjataan kuluksi vuokra-
ajan kuluessa.
Arviot vuokrasopimuksen päättymisestä
Konsernilla on useita vuokrasopimuksia koneisiin,
ajoneuvoihin ja toimitiloihin. Vuokrasopimusten ehdot
vaihtelevat ja niitä voidaan myös uusia. Konserni määrittelee
vuokra-ajaksi sopimuksen peruuttamattoman vuokra-
ajan lisättynä vuokrasopimuksen jatkoaikaoption kausilla
tai vähennettynä ennenaikaisella purkuoptiolla, jos ne
ovat kohtuullisen varmasti toteutettavissa. Konserni
on käyttänyt harkintaa etenkin jatkokausiin liittyvien
optioiden käyttämisessä sekä avointen vuokrasopimusten
määrittelyssä siten, että ne perustuvat liiketoiminnan
vaatimuksiin, taloudellisten kannustimien käyttöön ja
vuokratun kohteen todelliseen arvioituun käyttöikään.
Vuokrasopimukset, konserni vuokralle antajana
Konserni vuokraa asiakkailleen koneita ja laitteita sopimuk-
silla, jotka täyttävät vuokrasopimuksen määritelmän. Ne
käsitellään joko käyttö- tai rahoitusleasingsopimuksina.
Käyttöleasingsopimuksissa omistamisen riskit ja edut jäävät
vuokralle antajalle ja vuokrattu hyödyke merkitään tasee-
seen sen luonteen mukaiseen luokkaan. Vuokrattu hyödyke
poistetaan huomioiden vastaavien omassa käytössä ole-
vien hyödykkeiden poisto-ohjelma sekä suunniteltu käyttö
vuokrakauden jälkeen. Käyttöleasingsopimuksiin liittyvät
vuokratuotot jaksotetaan tuloslaskelmaan tasaisesti
vuokra-ajalle.
Rahoitusleasingsopimuksissa omistamiseen liittyvät
riskit ja edut ovat siirtyneet oleelliselta osin vuokralle
ottajalle. Sopimukseen liittyvä myyntivoitto tuloutetaan
samoin periaattein kuin laitteen myynnissä. Rahoitus-
leasingsaamiset kirjataan taseeseen nykyarvoon.
Rahoitusleasingsopimukseen liittyvä rahoitustuotto
tuloutetaan vuokra-aikana siten, että vuokra-ajan kuluessa
jäljellä oleva nettosijoitus tuottaa tilikausittain saman
tuottoprosentin. Suurin osa Konecranesin vuokralle
annetuista laitteista on käyttöleasingsopimuksia.
Rahavirtalaskelma
Rahavirta on laadittu epäsuoraa menetelmää käyttäen.
Rahavirtalaskelmassa on eroteltu erikseen liiketoiminnan,
investointien ja rahoituksen rahavirrat. Rahavarojen
muuntoerot on raportoitu rahavirtalaskelmassa erikseen.
Tuloveroista syntyneet tulot ja menot kuin myös korkokulut
ja -tuotot on raportoitu liiketoiminnan rahavirrassa.
Tytäryhtiöiden ja muiden liiketoimintojen hankinnan
142
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
rahavirtavaikutus on raportoitu investointien rahavirrassa
ottaen kuitenkin huomioon hankittujen yksiköiden rahavarat
ja hankinnassa kolmannelle osapuolelle takaisin maksetut
velat. Osinkojen maksut kuin myös nostetut ja maksetut lainat
raportoidaan rahoituksen rahavirrassa.
2.4. Uusien ja muutettujen IFRS-standardien sekä
IFRIC-tulkintojen soveltaminen
Merkittävät uudet tai uudistetut IFRS standardit, jotka
Konecranes on ottanut käyttöön 1.1.2025 alkaen, olivat
seuraavat:
Muutokset IAS 21:een – Vaihtokurssin puuttuminen selventää,
kuinka arvioida valuutan vaihdettavuutta ja selventää kuinka
määrittää vaihtokurssi, kun vaihdettavuus puuttuu. Lisäksi
liitetietona on esitettävä miten vaihdettavuuden puuttuminen
vaikuttaa tai odotetaan vaikuttavan yrityksen taloudelliseen
suorituskykyyn, taloudelliseen asemaan ja rahavirtoihin. IAS
21:n muutoksella ei ollut merkittävää vaikutusta Konecranesin
tilinpäätökseen.
Uudet ja muutetut standardit, jotka ovat olemassa, mutta
eivät vielä voimassa ennen 1.1.2026, on listattu alla. Konserni
ottaa käyttöön uudet ja uudistetut standardit ja tulkinnat, kun
ne tulevat voimaan.
Muutokset IFRS 9:ään ja IFRS 7:ään – Rahoitusinstrumenttien
luokittelu ja määrittäminen. Muutokset selventävät, että
rahoitusvelka kirjataan pois taseesta selvityspäivänä,
esimerkiksi kun siihen liittyvä velvoite on täytetty, peruttu,
erääntynyt tai taseesta pois kirjaamisen edellytykset muutoin
täyttyvät. Muutokset selventävät myös rahoitusvarojen
käsittelyä, joihin liittyy ympäristöön, yhteiskuntaan ja
hallintoon (ESG) liittyviä piirteitä, takautumisoikeudettomien
rahoitusvarojen ja sopimuksella toisiinsa sidottujen
instrumenttien käsittelyä, sekä esittelevät uusia
liitetietovaatimuksia.
Muutokset IFRS 9:ään ja IFRS 7:ään—Luonnonolosuhteista
riippuvat sähkösopimukset. Muutokset selkeyttävät
uusiutuvan sähköön liittyvien sopimuksien omaa käyttöä
koskevia vaatimuksia ja muuttavat IFRS 9 suojauslaskennan
vaatimuksia siten, että yhtiö voi käyttää luonnosta
riippuvaista uusiutuvaa sähköä hyödyntävää sopimusta
suojausvälineenä:
• määrittelemällä ennustetun sähkön hankinnan vaihtelevan
volyymin suojattavaksi eräksi, mikäli tietyt ehdot täyttyvät,
sekä
• määrittämällä suojattava erän käyttäen samaa
volyymioletusta kuin suojausinstrumentille
Muutokset tulevat voimaan tilikausilla, jotka alkavat 1.1.2026
tai tämän jälkeen. Muutoksilla ei odoteta olevan olennaista
vaikutusta konsernin tilinpäätökseen.
IFRS 18 – Tilinpäätöksen esittämistapa ja tilinpäätöksessä
annettavat tiedot (voimassa tilikausilla, jotka alkavat
1.1.2027 tai sen jälkeen). IFRS 18 korvaa IAS 1 -Tilinpäätösten
esittäminen standardin. IFRS 18 esittelee uusia vaatimuksia,
joiden tavoitteena on parantaa samankaltaisten yhtiöiden
vertailukelpoisuutta, sekä tuottaa hyödyllistä tietoa
tilinpäätöksen käyttäjille, sekä lisätä läpinäkyvyyttä. Vaikka
IFRS 18 ei vaikuta erien kirjaamisajankohtaan tai erien
arvostamiseen tilinpäätöksellä, on odotettavaa, että sen
vaikutukset esittämiseen ja liitetietoihin ovat laaja-alaisia.
Erityisesti vaikusta on tuloslaskelman esittämiseen, sekä
johdon määrittämien suorituskykymittareiden esittämiseen
tilinpäätöksessä.
Konserni arvioi parhaillaan muutosten vaikutusta konsolidoi-
tuun tilinpäätökseen. Tilinpäätöspäivämäärällä, konserni on
tunnistanut seuraavat mahdolliset vaikutukset:
• Vaikka IFRS 18:n käyttöönotto ei vaikuta konsernin
nettotulokseen, konserni odottaa, että tuottojen ja kulujen
ryhmittely tuloslaskelmalla uusiin IFRS 18 esittelemiin
kategorioihin vaikuttaa siihen, miten liikevoitto lasketaan
ja raportoidaan. Seuraavilla erillä saattaa olla vaikutusta
liikevoittoon:
- Ulkomaanvaluutoista syntyneet kurssierot sekä
johdannaisinstrumentteihin liittyvät tuotot ja kulut,
jotka tällä hetkellä on esitetty rahoitustuotoissa
ja rahoituskuluissa, täytyy jatkossa erotella ja osa
tuotoista ja kuluista esitetään liikevoiton yläpuolella.
- Etuuspohjaisista eläkejärjestelyistä johtuvat
nettokorkokulut, jotka tällä hetkellä esitetään
henkilöstökuluissa, on jatkossa eroteltava ja esitettävä
rahoituksen kategoriassa.
• IFRS 18 esittelee päälaskelmiin liittyen uuden hyödyllisen
yhteenvedon käsitteen sekä tarkentaa sääntöjä siitä,
milloin erä on yhdistettävä ja milloin erotettava. Näillä
uudistuksilla voi olla vaikutusta päälaskelmien yksittäisiin
riveihin. Konserni ei odota näillä muutoksilla olevan
olennaista vaikutusta julkaistuun tietoon, sillä vaatimus
esittää olennainen tieto pysyy muuttumattomana. On
kuitenkin mahdollista, että se miten tieto on ryhmitelty,
voi muuttua. Lisäksi IFRS 18:lla tulee olemaan seuraavia
vaikutuksia tilinpäätökseen:
- Johdon määrittämien suorituskykymittareiden
esittäminen liitetiedolla; ja
- Ensimmäisellä käyttöönottovuodella esitettävä
siltalaskelma käyttöönoton vaikutuksista
tuloslaskelman eroista uuden IFRS 18 standardin ja
vanhan IAS 1 standardin muutoksista
• Kassavirtalaskelman ensimmäisen rivi Tilikauden voitto
on vaihdettava Liikevoittoon. Lisäksi IFRS 18 tarkentaa
sääntöjä siitä, miten saadut ja maksetut korot esitetään.
Maksetut korot tulee esittää rahoituksen rahavirrassa
ja saadut korot investointien rahavirrassa operatiivisen
kassavirran sijaan.
Konserni soveltaa uutta standardia sen voimaantulopäivästä
1.1.2027 alkaen. Takautuva soveltaminen on pakollista, joten
vertailutiedot 31.12.2026 päättyvältä tilikaudelta esitetään
uuden IFRS 18 standardin mukaisesti.
143
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
3. Segmentti-informaatio
Johtamista varten Konecranes on organisoitunut liiketoiminta-
yksiköihin perustuen sen tuotteisiin ja palveluihin ja raportoi
näistä kolme segmenttiä vuonna 2025 ja 2024: Teollinen
kunnossapito, Teollisuuslaitteet sekä Satamaratkaisut.
Teollinen kunnossapito -segmentti tarjoaa teollisuus-
laitteiden kunnossapito- ja asennuspalveluja. Teollisuus-
laitteet-segmentti valmistaa teollisuusnostureita ja
komponentteja useille teollisuuden aloille. Satama-
ratkaisut-segmentti valmistaa satamanostureita ja mate-
riaalinkäsittelylaitteita sekä tarjoaa kunnossapito- ja
varaosapalveluja satamalaitteille.
Liiketoimintayksiköitä on yhdistelty muodostamaan edellä
mainitut liiketoimintasegmentit perustuen tuotteiden ja
palvelujen luonteeseen, tuotantoprosessin luonteeseen,
tuotteiden ja palvelujen tuotetyyppeihin ja asiakasryhmiin
sekä tuotteiden ja palveluiden jakelutapoihin.
Raportoitavat segmentit perustuvat konsernin johdon
operatiiviseen raportointiin ja organisaatiorakenteeseen.
Konecranes-konsernin korkein operatiivinen päätöksentekijä
on konsernin hallitus.
Segmenttien suorituksia arvioidaan liikevoiton perusteella
ja niitä mitataan johdonmukaisesti konsernitilinpäätöksissä.
Pääomaosuusmenetelmällä yhdisteltyjen osakkuusyhtiöiden
tulosta arvioidaan kuitenkin käyttämällä suhteellista
yhdistelyä.
Raportoitujen segmenttien varat ja velat sisältävät vain
suoraan liiketoimintaan liittyvät erät sekä näille kohdistetun
liikearvon. Yhteiset toiminnot, mukaan lukien keskushallinto,
sisältävät veroja ja rahoitustuottoja ja -kuluja, joita ohjataan
konsernitasolla, sekä muita eriä, joita ei voida kohdentaa
suoraan segmenteille.
Konecranes raportoi myös kolme maantieteellistä aluetta:
EMEA (Eurooppa, Lähi-itä ja Afrikka), AME (Pohjois- ja Etelä-
Amerikka) ja APAC (Aasian-Tyynenmeren alue). Liikevaihto
on esitetty asiakkaan sijaintimaan mukaan ja varat sekä
investoinnit varojen sijaintimaan mukaan.
144
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
3.1. Liiketoimintasegmentit
Yhteiset toiminnot ja T eollinen kunnossapito T eollisuuslaitteet Satamara tkaisut allokoimattomat erä t Eliminoinnit Yhteensä 2025 2024 2025 2024 2025 2024 2025 2024 2025 2024 2025 2024 Myynti Myynti konsernin ulkopuolelle 1 484,5 1 512,4 1 193,2 1 205,5 1 510,0 1 509,1 0,0 0,0 4 187,8 4 227,0 Myynti muille segmenteille 78,3 62,4 82,1 83,8 13,3 12,5 -0,1 4,2 -173,7 -162,9 0,0 0,0 Liikev aihto yhteensä 1 562,8 1 57 4,7 1 275,3 1 289,3 1 523,4 1 521,7 -0,1 4,2 -173,7 -162,9 4 187,8 4 227,0 V ertailukelpoinen EBIT A 341,5 331,5 120,0 116,5 159,6 142,2 -33,0 -38,5 0,0 0,0 588,1 551,6 V ertailukelpoinen EBIT A, % 21,8 % 21,0 % 9,4 % 9,0 % 10,5 % 9,3 % 14,0 % 13,1 %Kauppahinnan kohdistamiseen liittyv ät poist ot -15,8 -16,6 -6,9 -7,0 -12,0 -7,4 -34,7 -31,0 V ertailukelpoinen liik evoitt o 325,7 314,9 113,1 109,5 147,6 134,8 -33,0 -38,5 0,0 0,0 553,4 520,7% liikev aihdosta 20,8 % 20,0 % 8,9 % 8,5 % 9,7 % 8,9 % 13,2 % 12,3 %V ertailukelpoisuuteen vaikutta va t erät liikevoitossa Uudelleenjärjestelykulut -3,7 -0,8 -1,9 -5,1 -4,3 -1,3 0,0 -2,2 -9,9 -9,5 Kulut (-) / tuoto t (+) muista vertailuk elpoisuuteen 0,0 0,2 -1,0 0,2 0,0 0,0 -0,1 -0,1 -1,1 0,2 vaikutta vista eristä Yhteensä -3,7 -0,7 -2,9 -4,9 -4,3 -1,3 -0,1 -2,3 -11,0 -9,3 Liikevoitt o 322,0 314,2 110,1 104,6 143,3 133,5 -33,1 -40,8 0,0 0,0 542,4 511,4% liikev aihdosta 20,6 % 20,0 % 8,6 % 8,1 % 9,4 % 8,8 % 13,0 % 12,1 %Osuus osakkuusyhtiöiden ja yhteis yritysten 0,9 0,6 0,9 0,6 tuloksesta (liite 1 6)Rahoitustuoto t 37,0 31,2 37,0 31,2 Rahoituskulut -63,7 -57,9 -63,7 -57,9 V oitto ennen veroja 516,5 485,3 Liiketoimint asegmentin varat 1 528,1 1 590,3 1 023,7 1 002,3 1 233,2 1 345,7 3 785,1 3 938,3 Sijoitukset pääomaosuusmenetelmää käyttäen 6,4 7,0 6,4 7,0(liite 16)Rahat ja pankkisaamiset 631,9 710,0 631,9 710,0 Laskennalliset verosaamiset 75,4 95,2 7 5,4 95,2 Kauden verot ettav aan tuloon perustuva t 26,8 23,5 26,8 23,5 verosaamiset Muut kohdistamatt omat ja yht eisten t oimintojen 25,2 14,3 25,2 14,3 varat V arat yhteensä 1 528,1 1 590,3 1 023,7 1 002,3 1 233,2 1 345,7 765,7 850,0 4 550,8 4 788,3
145
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Yhteiset toiminnot ja T eollinen kunnossapito T eollisuuslaitteet Satamara tkaisut allokoimattomat erä t Eliminoinnit Yhteensä 2025 2024 2025 2024 2025 2024 2025 2024 2025 2024 2025 2024 Liiketoimint asegmentin velat 281,5 299,5 559,6 547,0 7 69,0 755,0 1 610,2 1 601,5 Korolliset vela t 469,8 895,6 469,8 895,6 Laskennalliset verov elat 132,5 138,1 132,5 138,1 Kauden verot ettav aan tuloon perustuva t 39,1 46,7 39,1 46,7 verovel at Muut kohdistamatt omat ja yht eisten t oimintojen 211,8 248,6 211,8 248,6 velat V elat yhteensä 281,5 299,5 559,6 547,0 76 9,0 7 55,0 853,3 1 329,1 2 463,4 2 930,6 Muut tiedot Poist ot ja arvonalentumiset 53,6 53,8 41,8 42,0 40,0 25,0 1,0 -0,4 136,4 120,5 Invest oinnit 11,2 15,8 27,2 26,4 30,1 23,4 0,0 0,0 68,5 65,7 Henkilöstö 7 721 8 020 5 131 5 289 3 494 3 420 123 113 16 469 16 842
3.1. Liiketoimintasegmentit (jatkuu)
Myyntituotot täyttämättömistä tai osittain täyttämättömistä suoritevelvoitteista, joiden odotetaan
tuloutuvan tulevaisuudessa
Vuonna 2028 Vuonna 2026 V uonna 2027 ja sen jälkeen Yhteensä T eollinen kunnossapito 360,0 35,1 9,8 404,8 T eollisuuslaitteet 719,8 118,5 72,9 911,1 Sat amaratkaisut 1 191,3 322,9 158,3 1 672,5 Yhteensä 2 271,0 47 6,4 240,9 2 988,4
Täyttämättömien tai osittain täyttämättömien suorite-
velvoitteiden yhteydessä oleva myyntihinta ei sisällä muut-
tuvaa vastiketta, joka on rajoitettu. Konsernin tulevaisuuden
kokonaisliikevaihtoon sisältyvät myös uudet tilaukset,
muutokset toimitusten laajuudessa ja sopimuspidennykset,
joita ei ole tiedossa tilinpäätöspäivänä, joten ne eivät sisälly
tähän taulukkoon.
146
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
3.2. Maantieteelliset alueet
2025 EMEA* AME A PA C Yhteensä Ulkoinen myynti* 2 121,9 1 542,4 523,5 4 187,8 V arat* 3 183,9 778,4 588,5 4 550,8 Invest oinnit 61,2 3,5 3,7 68,5 Henkilöstö 9 953 3 178 3 338 16 469
2024 EMEA* AME A PA C Yhteensä Ulkoinen myynti* 1 968,8 1 701,5 556,8 4 227,0 V arat* 3 365,7 795,2 627,4 4 788,3 Invest oinnit 57,7 3,1 4,9 65,7 Henkilöstö 10 066 3 415 3 361 16 842
* Ulkoinen myynti Suomeen 114,9 milj. euroa. Pitkäaikaiset varat (ilman laskennallista verosaamista) Suomessa 158,9 milj. euroa ja muissa
maissa 1 747,5 milj. euroa.
* Ulkoinen myynti Suomeen 95,6 milj. euroa. Pitkäaikaiset varat (ilman laskennallista verosaamista) Suomessa 174,2 milj. euroa ja muissa maissa
1 799,9 milj. euroa.
Yksikään konsernin asiakas ei yksistään ylitä 10:tä prosenttia konsernin myynnistä. Liikevaihdolla mitattuna kaksi suurinta maata vuonna 2025 olivat
Yhdysvallat ja Saksa, jotka muodostivat konsernin liikevaihdosta 36 % (40 % vuonna 2024).
1) Yrityskaupan hankintakulut 0,0 milj. euroa on raportoitu liiketoiminnan
muissa kuluissa.
4. Hankitut ja myydyt liiketoiminnot
Konecranes laajensi nosturi- ja palveluliiketoimintaansa
Espanjassa hankkimalla Polipastos y Instalaciones MEG
S.L. (PIMEG) huhtikuussa 2025. PIMEG toimii Sabadell:ssa
Kataloniassa ja se on erikoistunut nosturilaitteden myyntiin,
palveluihin, tarkastuksiin, ennaltaehkäisevään huoltoon,
MEUR Käypä arvo Aineettomat h yödykkeet Asiakassuhteet 1,3 Aineelliset hyödykkeet 0,0 V aihto-omaisuus 0,3 Myyntisaamiset 0,5 Muut varat 0,0 Rahat ja pankkisaamiset 0,3 V arat yhteensä 2,4 Laskennallinen verov elka 0,3 Korolliset vela t 0,2 Saadut ennako t 0,1 Ostov elat ja muut lyhytaikaiset v elat 0,4 V elat yhteensä 0,9 Nettovara t 1,5 Kauppahinta, maksettu kät eisellä 1,0 Kauppahinta, siirtyv ä osuus 0,5 Hankintameno 1,5 Liikearvo 0,0 Kaupan rahavirtav aikutus Kauppahinta, maksettu kät eisellä 1,0 Kauppahinta, siirtyv ä osuus 0,5 1 Hankinnan kulut 0,0 Hankinnan kohteen kä teisv arat -0,3 Nettorahavirtavaikutus hankinnasta 1,2 Luovutettu vastik e:Kauppahinta, maksettu kät eisellä 1,0 Kauppahinta, siirtyv ä osuus 0,5 Hankintameno yhteensä 1,5
korjaukseen, modernisointiin ja varaosien hankintaan.
Kannattava yhtiö perustettiin vuonna 2008 ja se työllistää yli
20 henkilöä.
Hankitun yhtiön käyvät arvot ovat seuraavat:
147
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Jos kaikki nämä liiketoiminnot olisi ostettu 1.1.2025, konsernin
koko vuoden 2025 liikevaihto olisi ollut 4 188,5 milj. euroa ja
liikevoitto 542,3 milj. euroa. Hankitun liiketoiminnan liikevaihto
hankintapäivästä vuoden 2025 loppuun oli 2,2 milj. euroa ja
liikevoitto 0,1 milj. euroa. Verotuksessa vähennyskelpoisen
liikearvon määrä vuonna 2025 oli 0,0 milj. euroa.
Myydyt osakkuusyhtiöt
Vuoden 2025 toisen vuosineljänneksen aikana Konecranes
myi osuutensa osakkuusyhtiössään (Portwise B.V.)
Alankomaissa. Kauppahinta oli 0,8 milj. euroa ja konserni
kirjasi liiketoimesta 0,0 milj. euron myyntitappion.
Vuoden 2025 neljännen vuosineljänneksen aikana
Konecranes myi osuutensa osakkuusyhtiössään (Fantuzzi
Finland Oy) Suomessa. Kauppahinta oli 0,1 milj. euroa ja
konserni kirjasi liiketoimesta 0,0 milj. euron myyntitappion.
Hankitut ja myydyt liiketoiminnot 2024
Konecranes vahvisti läsnäoloaan Euroopan suurimman
sataman ytimessä ostamalla Rotterdamissa sijaitsevan
Peinemann Port Services BV:n (PPS) ja Peinemann Container
Handling BV:n (PCH) joulukuussa 2024. PPS on merkittävä
satamien kunnossapitopalveluiden tarjoaja Hollannissa ja sillä
on laaja asiakaskunta sekä pitkäaikaisia huoltosopimuksia
useiden Konecranesin avainasiakkaiden kanssa. PCH on
ollut Konecranesin trukkien jakelija Hollannissa vuodesta
2009 lähtien. Se on toiminut trukkien myynti-, vuokraus- ja
huoltoliiketoiminnassa Rotterdamin alueella vuodesta 1954
alkaen. Ostettujen yhtiöiden liikevaihto oli vuonna 2023 yli 40
miljoonaa euroa ja niillä on noin 100 työntekijää. Ostettujen
yhtiöiden osakkeiden kauppahinta oli 48 milj. euroa.
Konecranes osti huhtikuussa 2024 saksalaisen nosturi-
ja kunnossapitoyhtiö Kocks Kranbaun liiketoiminnan.
Kauppa antaa Konecranesille mahdollisuuden tavoittaa
uusia eurooppalaisia ja globaaleja asiakkaita. Kocks
Kranbau GmbH perustettiin vuoden 2023 alussa satama-
ja telakkanostureita valmistavan emoyhtiön Kocks Ardelt
Kranbau GmbH:n maksukyvyttömyyden seurauksena. Kocks
Kranbaun päätoiminnot sijaitsevat Bremenissä, Hampurissa ja
Oberhausenissa. Ostetun yhtiön kauppahinta oli 1 milj. euroa.
Heinäkuussa 2024 Konecranes osti Dungs Kran- und
Anlagentechnik GmbH:n huoltoliiketoiminnan. Dungs
Kran- und Anlagentechnik GmbH on erikoistunut
nosturijärjestelmien huoltoon Voerdessa, Niederreinin alueella
Saksassa. Dungs Kran- und Anlagentechnik GmbH tarjoaa
nosturijärjestelmien kunnossapito-, asiantuntijakonsultointi-
ja modernisointipalveluita Saksan länsiosassa. Ostetun
liiketoiminnan kauppahinta oli 0,6 milj. euroa.
MEUR Käypä arvo Aineettomat h yödykkeet Asiakassuhteet 11,0 Aineelliset hyödykkeet 68,5 V aihto-omaisuus 4,5 Myyntisaamiset 7,1 Muut varat 6,8 Rahat ja pankkisaamiset 0,0 V arat yhteensä 97,9 Laskennallinen verov elka 8,2 Korolliset vela t 41,3 Saadut ennako t 1,2 Ostov elat ja muut lyhytaikaiset v elat 8,3 V elat yhteensä 5 9,1 Nettovara t 38,8 Kauppahinta, maksettu kät eisellä 45,3 Kauppahinta, siirtyv ä osuus 2,6 Hankintameno 47,9 Liikearvo 9,1 Kaupan rahavirtav aikutus Kauppahinta, maksettu kät eisellä 45,3 Kauppahinta, siirtyv ä osuus 2,6 1 Hankinnan kulut 0,3 Hankinnan kohteen kä teisv arat 0,0 Nettorahavirtavaikutus hankinnasta 48,2 Luovutettu vastik e:Kauppahinta, maksettu kät eisellä 45,3 Kauppahinta, siirtyv ä osuus 2,6 Hankintameno yhteensä 47,9 Liikearvon kohdistus raha virtaa tuottaville yksiköille:Sat amanosturit 5,2 T rukit 3,8 Yhteensä 9,1
1) Yrityskaupan hankintakulut 0,3 milj. euroa on raportoitu liiketoiminnan
muissa kuluissa.
Hankittujen liiketoimintojen käyvät arvot ovat seuraavat:
148
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
1) Yrityskaupan hankintakulut 0,3 milj. euroa on raportoitu liiketoiminnan
muissa kuluissa.
MEUR Käypä arvo Aineettomat h yödykkeet Asiakassuhteet 1,0 T eknologia 0,5 Muut aineettomat h yödykkeet 0,1 Aineelliset hyödykkeet 0,2 V aihto-omaisuus 1,3 Myyntisaamiset 1,4 Muut varat 0,3 Rahat ja pankkisaamiset 0,1 V arat yhteensä 5,0 Laskennallinen verov elka 0,1 Korolliset vela t 4,0 Saadut ennako t 0,8 Ostov elat ja muut lyhytaikaiset v elat 1,3 V elat yhteensä 6,2 Nettovara t -1,3 Kauppahinta, maksettu kät eisellä 1,6 Hankintameno 1,6 Liikearvo 2,9 Kaupan rahavirtav aikutus Kauppahinta, maksettu kät eisellä 1,6 1 Hankinnan kulut 0,3 Hankinnan kohteen kä teisv arat -0,1 Nettorahavirtavaikutus hankinnasta 1,7 Luovutettu vastik e:Kauppahinta, maksettu kät eisellä 1,6 Hankintameno yhteensä 1,6 Liikearvon kohdistus raha virtaa tuottaville yksiköille:Sat amanosturit 2,9 Yhteensä 2,9
Jos kaikki nämä liiketoiminnot olisi ostettu 1.1.2024,
konsernin koko vuoden 2024 liikevaihto olisi ollut
4 274,0 milj. euroa ja liikevoitto 512,0 milj. euroa. Hankitun
Hankittujen yhtiöiden käyvät arvot ovat seuraavat: liiketoiminnan liikevaihto hankintapäivästä vuoden 2024
loppuun oli 14,0 milj. euroa ja liikevoitto -0,3 milj. euroa.
Verotuksessa vähennyskelpoisen liikearvon määrä vuonna
2024 oli 4,4 milj. euroa.
Vuoden 2024 kolmannen vuosineljänneksen aikana
Konecranes hankki 33 % määräysvallattoman osuuden
PT Konecranes Technology Indonesiasta ja maksoi
kauppahintana 0,1 milj. euroa.
Myydyt osakkuusyhtiöt
Vuoden 2024 toisen vuosineljänneksen aikana Konecranes
myi osuutensa osakkuusyhtiössään Thaimaassa (CSA Crane
Service Asia Company Ltd). Myyntihinta oli 0,1 milj. euroa ja
transaktiosta ei syntynyt myyntivoittoa eikä -tappiota.
5. Myyntituottojen jaottelu
Asiakassopimuksista saadut myyntituoto t 2025 2024 Hyödykkeiden myynti 2 945,8 2 970,7 P alvelut 1 218,8 1 251,1 Yhteensä 4 164,5 4 221,8 Muut tuotot Omien tuotteiden vuokraus 22,9 4,9 Rojaltit 0,4 0,4 Yhteensä 23,3 5,3 Liikev aihto yhteensä 4 187,8 4 227,0
2025 2025 2025 2024 2024 2024 Suoritevelvoitt eiden täyttämisen Yhtenä Ajan Yhtenä Ajan ajankohta segmenteittäin ajankohtana kuluessa Yhteensä ajankohtana kuluessa Yhteensä T eollinen kunnossapito 196,9 1 287,7 1 484,5 198,1 1 314,3 1 512,4 T eollisuuslaitteet 996,4 196,9 1 193,2 977,9 227,6 1 205,5 Sat amaratkaisut 1 189,8 320,2 1 510,0 1 122,2 386,9 1 509,1 Yhteiset t oiminnot 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 Yhteensä 2 383,1 1 804,7 4 187,8 2 298,1 1 928,8 4 227,0
149
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
6. Taseeseen kirjatut erät
asiakassopimuksista
6.1. Asiakassopimuksien omaisuus- ja velkaerät
6.2. Saadut ennakot
Asiakassopimusten omaisuuserät 2025 2024 T uotoksi kirja ttujen, mutta luovuttamatt omien pitkäaikais- 927,7 1 151,6 hankkeiden määrä yhteensä Osatuloutussaamiset neto tettuna 693,2 919,1 saatuja ennakkomaksuja v astaan Yhteensä 234,5 232,5 Siirrot tilikauden alun sopimuksien 641,3 253,9 omaisuuseristä Asiakassopimusten velkaerät Saadut ennakkomaksut 953,3 1 103,6 osatuloutuksessa (brutto)Osatuloutussaamiset neto tettuna 693,2 919,1 saatuja ennakkomaksuja v astaan Yhteensä 260,1 184,5 Tilikauden aikaiset tuloutukset, jotka 572,6 154,0 sisältyivät tilikauden alun v elkaeriin Saaduista kä teissuorituksista 524,5 419,3 johtuvat lisäykset
2025 2024 Saadut ennakkomaksut 260,1 184,5 osatuloutuksessa (netto)Muut saadut ennakot 410,9 423,6 Yhteensä 671,0 608,1
Asiakassopimusten omaisuuserät liittyvät pitkäaikaishank-
keiden osatuloutussaamiisiin. Taseen nettoarvot ovat arvoja,
joissa kertyneet pitkäaikaishankkeiden aktivoidut kus-
tannukset taseessa sekä kirjatut voitot ja tappiot ylittävät
ennakkolaskutuksen määrän. Kun ennakkomaksut ylittävät
pitkäaikaishankkeiden aktivoidut kustannukset sekä kirjatut
voitot ja tappiot, esitetään nämä velat rivillä saadut ennakko-
maksut osatuloutuksessa (netto).
Katso liite 3 myyntituotot täyttämättömistä tai osittain täyttä-
mättömistä suoritevelvoitteista, joiden odotetaan tuloutuvan
tulevaisuudessa, ja liite 21 laskuttamattomat myyntituotot.
7.1. Konsernin tilintarkastajan palkkiot
tilintarkastuksista ja muista palveluista
7. Liiketoiminnan kulut
2025 2024 Tilintarkastus 4,0 3,8 Muut palvelut 0,5 0,5 Yhteensä 4,5 4,3
2025 2024 Keskeneräist en tuott eiden -8,5 14,4 varast ojen muutos V almistus omaan käyttöön -0,2 -0,3 Aineet ja tav arat 1 257,9 1 382,7 Ulkopuoliset palvelut 545,8 481,5 Aineet, tav arat ja ulkopuoliset 1 795,1 1 878,2 palvelut P alkat ja palkkiot 1 029,1 1 025,2 Eläkekulut 88,1 85,0 Muut henkilösivukulut 153,5 153,8 Henkilöstökulut 1 270,7 1 264,0 Liiketoiminnan muut kulut 452,2 463,4 Liiketoiminnan kulut yhteensä 3 518,0 3 605,6
Tutkimus- ja tuotekehitysmenot on kirjattu kuluksi tulos-
laskelmaan ja ne olivat 78,1 milj. euroa vuonna 2025 (59,8
milj. euroa vuonna 2024). Vuoden 2025 aikana yhtiö tarkisti
tutkimus- ja tuotekehitysmenojen määrittelyä. Vertailu-
kauden 2024 julkistettua tutkimus- ja tuotekehitysmenoja ei
ole muutettu. Yhtiö on kirjannut tutkimus- ja tuotekehitysme-
noihin liittyviä tukia 4,4 milj. euroa tuloslaskelmaan tilikauden
2025 aikana (5,8 milj. euroa vuonna 2024).
8. Henkilöstökulut ja henkilöstön
lukumäärä
8.1. Henkilöstökulut
2025 2024 P alkat ja palkkiot 1 029,1 1 025,2 Eläkekulut: etuuspohjaiset 16,5 15,3 eläkejärjestelyt Eläkekulut: maksupohjaiset 71,7 69,7 eläkejärjestelyt Muut henkilösivukulut 153,5 153,8 Yhteensä 1 270,7 1 264,0
8.2. Henkilöstön määrä
8.3. Henkilöstö raportoitujen segmenttien
mukaan kauden lopussa
2025 2024 Henkilöstö keskimäärin 16 614 16 656 Henkilöstö 31.12. 1 6 469 16 842 Henkilöstö 31.12. Suomessa 2 408 2 420
2025 2024 T eollinen kunnossapito 7 721 8 020 T eollisuuslaitteet 5 131 5 289 Sat amaratkaisut 3 494 3 420 Konsernihenkilöst ö 123 113 Yhteensä 16 469 16 842
150
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
9. Poistot ja arvonalentumiset
9.1. Poistot
9.2. Arvonalentumiset
2025 2024 Aineettomat oik eudet 41,5 39,9 Rakennukset ja rakennelmat 31,3 32,0 Koneet ja kalust o 63,8 48,5 Yhteensä 136,6 120,4
2025 2024 Aineelliset hyödykkeet -0,2 0,1 Yhteensä -0,2 0,1
Arvonalentumisten luonne on kuvailtu liikearvon, aineettomien
ja aineellisten hyödykkeiden liitetiedoissa (liitteet 13, 14 ja 15).
10. Rahoitustuotot ja -kulut
10.1. Rahoitustuotot
2025 2024 Korko tuoto t pankkitalletuksista ja 15,2 25,3 lainoista Käyvän arv on muutokset rahavirt ojen 21,6 5,4 suojauksesta Muut rahoitustuoto t 0,2 0,5 Yhteensä 37,0 31,2
10.2. Rahoituskulut
2025 2024 Korkokulut vieraan pääoman erist ä 36,3 54,0 V aluuttakurssitappiot 24,5 0,8 Muut rahoituskulut 2,9 3,2 Yhteensä 63,7 57,9 Nettorahoitustuotot ja -kulut -26,7 -26,7
Yhtiö käyttää eräiden suurien nosturiprojektien myyntien
rahavirtojen suojauksessa tätä tarkoitusta varten soveltuvia
johdannaisinstrumentteja. Tulevaisuuden rahavirtojen
suojausaste on arvioitu tehokkaaksi, ja suojausinstrumenttien
realisoitumaton nettovaikutus 14,2 milj. euroa (-15,7 milj. euroa
vuonna 2024) vähennettynä siihen liittyvällä laskennallisella
verolla -2,8 milj. euroa (+3,1 milj. euroa vuonna 2024) sisältyy
yhtiön omaan pääomaan. Suojattujen operatiivisten
rahavirtojen arvioidaan toteutuvan seuraavien 3 - 18
kuukauden kuluessa. Realisoituneet ja tuloslaskelmaan kirjatut
suojauslaskennan kurssierot olivat +7,3 milj. euroa (+1,5 milj.
euroa vuonna 2024).
11. Verot
11.1. Tuloslaskelman verot
11.2. Tuloslaskelman verojen täsmäytys voittoon
ennen veroja
2025 2024 P aikallisten verosäännöst en 118,7 101,0 perusteella lasketut v erot Aiempien tilikausien verot -5,5 -4,7 Matalasti vero tettujen konserni-0,0 0,0 yksiköiden täydenn ysvero (Pilari 2)Laskennallisen veron muut os 3,5 20,5 Yhteensä 116,8 116,9
2025 2024 V oitto ennen v eroja 516,5 485,3 V erot laskettuna emo yhtiön 103,3 97,1 verokannalla 20,0 % (2024: 20,0 %)Ulkomaisten tyt äryhtiöiden 17,3 18,2 verokantojen v aikutus Aiempien tilikausien verot -5,5 -4,7 Ei vähennysk elpoisten ja 2,2 1,5 verov apaiden erien vaikutus Tilikauden tappiot, joista ei ole 2,3 1,2 kirjattu laskennallista v eroa Aiemmin kirjaamattomien -3,5 -5,5 verotuksellist en tappioiden käyttö Kirjatut aiemmin kirjaamatt omat -3,7 0,0 verotukselliset tappio t Arvonalennus aiemmin kirjattuihin 0,4 0,6 laskennallisiin veroihin T ytäryhtiöiden voitt ovaroihin liittyv ät 0,0 2,0 laskennalliset verot V erov aikutus verokannan 2,2 0,6 muutoksesta Muut erät 1,8 5,9 Yhteensä 116,8 116,9 Efektiivinen verokanta % 22,6 % 24,1 %
151
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
11.3. Laajan tuloksen eriin liittyvien tuloverojen
vaikutukset
2025 2024 Rahavirran suojaukset -2,8 3,1 V akuutusmatemaa ttiset voito t ja -4,5 -0,6 tappiot Yhteensä -7,3 2,5
12. Osakekohtainen tulos
Laimentamaton osakekohtainen tulos on laskettu jakamalla
emoyhtiön osakkeenomistajille kuuluva tilikauden tulos
tilikauden aikana ulkona olleiden osakkeiden painotetulla
keskimäärällä. Laimennetun osakekohtaisen tuloksen
laskemisessa on otettu huomioon osakeperusteisten
kannustinjärjestelmien laimentava vaikutus osakkeiden
painotettuun keskimäärään vuoden aikana. Osakkeiden
painotettu keskimäärä ei sisällä omia osakkeita.
2025 2024 Tilikauden voitto emo yhtiön 399,8 368,4 osakkeenomistajille Ulkona olevien osakkeiden 79 214 79 209 painotettu k eskiarvo (1 000 kpl)Osakeperusteist en kannustin- 337 279 järjestelmien v aikutus (1 000 kpl)Laimennettu ulkona olevien osakkeiden painot ettu keskiarvo 79 551 79 488 (1 000 kpl)Laimentamat on osakekohtainen 5,05 4,65 tulos, EUR Laimennettu osakekohtainen 5,03 4,63 tulos, EUR
13. Liikearvo ja liikearvon testaus
13.1. Liikearvo
2025 2024 Hankintameno 1.1. 1 077,1 1 057,2 Lisäykset 0,0 11,9 Muuntoero -17,3 7,9 Hankintameno 31.12. 1 059,7 1 077,1 Kertyneet arvonalentumiset 1.1. -18,7 -18,7 T asearvo 31.12. 1 041,1 1 058,4
13.2. Yleiset periaatteet
Johto seuraa konsernin suoritusta kuukausittaisissa
kokouksissa ja liiketoimintayksiköiden kuukausittaisen
raportoinnin kautta. Liikearvojen arvonalentumistestaus
tehdään konsernin organisaation alimmalla tasolla, jolla
liiketoimintajohto seuraa liikearvoja.
Yhtiö arvioi säännöllisesti laskennallisten verosaamisten
kerrytettävissä olevan määrän.
OECD:n pilari 2 -vähimmäislisäverolainsäädäntö on saatettu
voimaan tietyillä konsernin toiminta-alueilla. Lainsäädäntö
on voimassa 1.1.2024 alkavalla tilikaudella. Konserni soveltaa
väliaikaista pakollista huojennusta pilari 2 -tuloveroihin liittyviä
laskennallisia verosaamisia ja -velkoja koskevien tietojen
kirjaamiseen ja esittämiseen IAS 12:een tehtyjen muutosten
mukaisesti. Arvio pilari 2:n mahdollisesta verovaikutuksesta
perustuu viimeisimpiin konserniraportteihin sekä
maakohtaisiin tietoihin ja analyyseihin. Pilari 2:n mukaista
vähimmäisveroa on kirjattu Unkarin osalta, jonka vaikutus
konsernin veroihin on merkityksetön.
Saksan yhteisöverolain mukaisesti Saksan yhtiöverokanta
alenee asteittain 5 prosenttiyksikköä alkaen 1.1.2028 ja
päättyen vuonna 2032. Muutokset on kirjattu taseeseen
laskennallisina veroina ja vastaava verokulu tuloslaskelmaan
laskennallisten verojen muutoksena siltä osin kun
väliaikaisten erojen on katsottu kohdistuvan vuoteen 2028 ja
siitä eteenpäin.
13.3. Raportoitujen segmenttien liikearvot
arvonalentumiskirjausten jälkeen
2025 2024 T eollisuuslaitteet 148,5 154,3 T eollisuuslaitteet yhteensä 148,5 154,3 T eollisuusnosturihuolto 679,0 6 8 9,1 T yöstök onehuolto 3,6 3,7 T eollinen kunnossapito yhteensä 682,5 692,7 Sat amanosturit 170,4 172,0 T rukit 39,7 39,4 Satamaratkaisut yhteensä 210,1 211,4 Konsernin raportoitujen 1 041,1 1 058,4 segmenttien liikearvo 31.12.
152
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Myynnin vuotuinen Diskontto-kasvu korko T eollisuuslaitteet 6,1 % 13,2 %T eollisuusnosturihuolto 6,7 % 13,0 %T yöstök onehuolto 2,7 % 11,3 %T rukit 9,1 % 10,6 %Sat amanosturit 4,7 % 11,7 %
Kullekin rahavirtaa tuottavalle yksikölle on määritelty kerrytet-
tävissä oleva rahamäärä, joka perustuu diskontattuja raha-
virtoja käyttäviin käyttöarvolaskelmiin. Rahavirtalaskelmissa
käytetty ennustejakso on viisi vuotta ja se perustuu rahavirtaa
tuottavan yksikön johdon tekemiin taloudellisiin ennusteisiin,
joita konsernijohto on tarvittaessa oikaissut. Viiden vuoden
jälkeiset rahavirrat on laskettu loppuarvomenetelmällä.
Ennusteet perustuvat rahavirtaa tuottavan yksikön historial-
lisiin tietoihin, tilauskantaan, nykyiseen markkinatilanteeseen
sekä tietoihin teollisuudenalan tulevaisuuden kasvumahdol-
lisuuksista ottaen huomioon myös ilmastoriskien vaikutukset
ja mahdollisuudet Satamaratkaisujen tuotetarjonnassa.
Kustannusinflaatio oletetaan katettavaksi suurimmaksi osaksi
myyntihintojen nousulla. Tuottavuus- ja tehokkuusoletukset
perustuvat sisäisiin tavoitteisiin, joita verrataan todelliseen
suorituskykyyn. Näitä olettamia analysoidaan vuosittain osana
johdon vuosisuunnittelua ja strategisen suunnittelun syklejä.
Laskelmat valmistellaan neljännen vuosikvartaalin aikana.
Diskonttokorkokantana on käytetty verovaikutuksella puh-
distettua keskimääräistä pääoman kustannusta ja se perustuu
pitkäaikaisiin valtion riskittömien velkakirjojen korkoihin kuin
myös markkina- ja teollisuudenalakohtaisiin riskipreemioihin.
Riskipreemiot saadaan samalla teollisuudenalalla toimivien
yhtiöiden liiketoimintaportfolioista.
Avainolettamat, jotka ovat keskimääräinen ennustettu
myynnin vuotuinen kasvu seuraavan viiden vuoden aikana ja
diskonttokorko, ovat seuraavat:
Myyntikatteen vuotuinen kasvu on johdonmukainen myynnin
vuotuisen kasvun kanssa. Lisäksi kaikkien kassavirtaa
tuottavien yksiköiden terminaalivuoden kasvuna on käytetty
yhtä prosenttia.
Arvonalentumiskirjaukset
Vuoden 2025 ja 2024 arvonalentumistestaukset eivät
aiheuttaneet arvonalennuskirjauksia.
Herkkyysanalyysit
Perusolettamiin perustuneen liikearvotestauksen lisäksi
suoritettiin neljä erillistä herkkyysanalyysiä jokaiselle
rahavirtaa tuottavalle yksikölle:
1) Diskonttokorkoanalyysi, jossa käytettyä diskonttokorko-
kantaa korotettiin viidellä prosenttiyksiköllä.
2) Herkkyysanalyysi, jossa rahavirtaa tuottavien yksiköiden
sekä liiketoimintatason yksiköiden ennustettuja
kassavirtoja alennettiin konsernin johdon analyysin
perusteella. Yksiköiden historiatietoon ja tulevaisuuden
kasvunäkymiin perustuen vuosittaisia kassavirtoja
alennettiin 10 % mukaan lukien terminaalivuosi.
3) Herkkyysanalyysi, jossa samanaikaisesti korotettiin
käytettyä diskonttokorkoa (+5 %-yks.) ja alennettiin
tulevia kassavirtoja (-10 %).
4) Herkkyysanalyysi, jossa myynnin vuotuista kasvua
alennettiin viiden ennustetun vuoden aikana (-2 %-yks.)
käyttäen nykyistä diskonttokorkoa
2025
Yhdenkään rahavirtaa tuottavan yksikön osalta ei ilmentynyt
liikearvon alaskirjaustarvetta herkkyysanalyysien perusteella.
Merkittävien arvonalennustappioiden todennäköisyys
on vähäinen, sillä perusskenaariossa käyttöarvot olivat
noin kolme kertaa suuremmat kuin rahavirtaa tuottavaan
yksikköön sitoutuneet varat.
2024
Herkkyysanalyysi, jossa myynnin vuotuista kasvua
alennettiin 2 %-yksikköä, osoitti, että Työstökonehuolto-
yksikössä olisi kirjattu arvonalentumista 1,0 milj. euroa.
Työstökonehuolto-yksikön kerrytettävissä oleva
rahamäärä vastaisi sen kirjanpitoarvoa, jos myynnin
vuotuinen kasvuvauhti olisi ollut 1,7 %-yksikköä
alhaisempi. Perusskenaariossa Työstökonehuolto-
yksikön kerrytettävissä olevat rahamäärät ylittivät
sen kirjanpitoarvon 6,3 milj. eurolla. Muiden rahavirtaa
tuottavien yksiköiden osalta ei ilmentynyt liikearvon
alaskirjaustarvetta herkkyysanalyysien perusteella.
Merkittävien arvonalennustappioiden todennäköisyys
näissä tapauksissa on vähäinen, sillä perusskenaariossa
käyttöarvot olivat noin kolme kertaa suuremmat kuin
rahavirtaa tuottavaan yksikköön sitoutuneet varat.
153
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
14. Aineettomat hyödykkeet
Pa tentit ja Tietokone- Aineettomat 2025 tavaramerkit ohjelmistot Muut hyödykkeet yhteensä Hankintameno 1.1. 246,1 216,1 535,8 998,0 Lisäykset 0,0 8,6 1,0 9,6 V ähennykset 0,0 -0,5 0,0 -0,5 Hankitut liiketoiminno t 0,0 0,0 1,3 1,3 Siirto omaisuuserien v älillä 0,0 0,0 0,2 0,2 Muuntoero 0,0 0,0 -1,9 -1,9 Hankintameno 31.12. 246,1 224,2 536,3 1 006,7 Kertyneet suunnit elman mukaiset poistot 1.1. -23,2 -191,6 -333,3 -548,1 Muuntoero 0,0 0,0 0,0 0,0 V ähennysten k ertyneet suunnitelman 0,0 0,5 0,0 0,5 mukaiset poistot Tilikauden suunnitelman mukaiset poist ot -1,5 -9,8 -30,2 -41,5 T asearvo 31.12. 221,4 23,3 172,9 417,7
Pa tentit ja Tietokone- Aineettomat 2024 tavaramerkit ohjelmistot Muut hyödykkeet yhteensä Hankintameno 1.1. 243,5 201,2 522,0 966,6 Lisäykset 2,7 15,2 0,4 18,2 V ähennykset 0,0 -0,2 -0,1 -0,3 Hankitut liiketoiminno t 0,0 0,0 12,6 12,6 Muuntoero 0,0 0,0 0,9 0,9 Hankintameno 31.12. 246,1 216,1 535,8 998,0 Kertyneet suunnit elman mukaiset poistot 1.1. -21,3 -182,8 -304,4 -508,5 Muuntoero 0,0 0,0 0,0 0,0 V ähennysten k ertyneet suunnitelman 0,0 0,2 0,0 0,3 mukaiset poistot Tilikauden suunnitelman mukaiset poist ot -1,9 -9,1 -28,9 -39,9 T asearvo 31.12. 222,9 24,5 202,5 449,9
Muut-ryhmä koostuu pääosin hankittujen liiketoimintojen
mukana tulleista asiakkuuksista ja teknologiasta. Ne on
kirjattu hankintamenoonsa ja poistetaan tasapoistoin
todennäköisen käyttöiän puitteissa. Aineettomien
hyödykkeiden poistoaika vaihtelee yleisesti 4 ja 20 vuoden
välillä. Aineettomien hyödykkeiden poistot esitetään
tuloslaskelman poistot ja arvonalentumiset -rivillä. 31.12.2025
ja 31.12.2024 yhtiön taseessa on kirjattuna Demag- ja
Gottwald -tavaramerkkien käyttöoikeudesta 167,0 milj. euron
ja 51,0 milj. euron omaisuuserät. Koska nämä omaisuuserät
kerryttävät yhtiölle kassavirtaa rajoittamattoman ajanjakson,
luokitellaan ne aineettomiksi hyödykkeiksi, joille ei ole
määriteltävissä taloudellista vaikutusaikaa. Näiden
omaisuuserien tasearvoa testataan vuosittain samalla tavalla
arvonalentumistestauksin kuin liikearvoakin.
Lisäykset 9,6 milj. euroa (18,2 milj. euroa vuonna 2024)
sisältävät pääasiassa taseeseen aktivoituja konsernin ERP-
järjestelmien kehityskuluja.
154
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Aineelliset Rakennukset ja Koneet ja hyödykkeet 2025 Maa-alueet rakennelmat kalusto yhteensä Hankintameno 1.1. 26,3 358,2 575,0 959,5 Lisäykset 0,0 14,9 84,1 99,0 V ähennykset 0,0 -13,0 -51,6 -64,6 Hankitut liiketoiminna t 0,0 0,0 0,0 0,0 Siirto omaisuuserien v älillä 0,0 2,0 -1,2 0,8 Arvonalennukset 0,0 0,1 0,0 0,2 Muuntoero -0,3 -5,5 -3,9 -9,7 T asearvo 31.12. 25,9 356,8 602,5 985,2 Kertyneet suunnit elman mukaiset 0,0 -166,7 -359,3 -526,0 poistot 1.1.Muuntoero 0,0 0,6 0,1 0,7 V ähennysten k ertyneet poistot 0,0 9,9 45,1 55,0 Tilikauden suunnitelman mukaiset 0,0 -31,3 -63,8 -95,2 poistot T asearvo 31.12. 25,9 1 69,2 224,5 419,6
Aineelliset Rakennukset ja Koneet ja hyödykkeet 2024 Maa-alueet rakennelmat kalusto yhteensä Hankintameno 1.1. 29,7 343,4 471,7 844,7 Lisäykset 0,2 31,3 72,7 104,2 V ähennykset -9,5 -19,9 -32,8 -62,2 Hankitut liiketoiminna t 0,0 0,0 63,7 63,7 Siirto omaisuuserien v älillä -0,1 1,3 -1,2 0,0 Arvonalennukset 0,0 0,1 -0,2 -0,1 Muuntoero 0,3 2,0 1,2 3,4 T asearvo 31.12. 20,5 358,2 575,0 953,8 Kertyneet suunnit elman mukaiset 0,0 -154,2 -330,6 -484,8 poistot 1.1.Muuntoero 0,0 0,0 0,0 0,0 V ähennysten k ertyneet poistot 5,7 19,4 19,8 44,9 Tilikauden suunnitelman mukaiset 0,0 -32,0 -48,5 -80,5 poistot T asearvo 31.12. 26,3 191,5 215,8 433,5
Aineellisten hyödykkeiden luokitt elu 2025 2024 Aineelliset hyödykkeet, omist etut 268,5 263,2 Käyttöoik eusomaisuuserät, 151,1 170,3 vuokratut Yhteensä 419,6 433,5
2025 Maa-alueet, rakennukset ja Käyttöoikeusomaisuuserät rakennelmat Koneet ja kalusto Yhteensä T asearvo 1.1. 95,9 7 4,5 170,3 Muuntoero -2,6 -2,2 -4,8 Hankitut liiketoiminno t 0,0 0,0 0,0 Uudet vuokrasopimukset ja muutokset 10,4 27,3 37,7 sopimusehdoissa Tilikauden poistot -22,8 -29,3 -52,1 T asearvo 31.12. 80,8 70,3 151,1
2024 Maa-alueet, rakennukset ja Käyttöoikeusomaisuuserät rakennelmat Koneet ja kalusto Yhteensä T asearvo 1.1. 92,8 48,8 141,6 Muuntoero 1,1 0,8 1,9 Hankitut liiketoiminno t 0,0 32,0 32,0 Uudet vuokrasopimukset ja muutokset 25,7 17,5 43,2 sopimusehdoissa Tilikauden poistot -23,7 -24,6 -48,4 T asearvo 31.12. 95,9 7 4,5 170,3
Vuonna 2025 Konecranes tarkisti Ukrainassa sijaitsevaan omaisuuteensa tehtyjä arvon-
alentumisia -0,2 milj. euroa. Vuonna 2024 Konecranes tarkisti Ukrainassa sijaitsevaan
omaisuuteensa tehtyjä arvonalentumisia 0,1 milj. euroa.
15. Aineelliset hyödykkeet
155
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
16. Muut sijoitukset ja määräysvallattomien
omistajien osuus
16.1. Sijoitukset pääomaosuusmenetelmää käyttäen
Seuraava taulukko osoittaa tiivistettynä konsernin sijoitusten taloudellisen informaation ja
täsmäytyksen sijoituksen tasearvoon konsernitilinpäätöksessä.
16.3. Yhteiset toiminnot
Konecranes on luokitellut AS Konesko (kotipaikka, Viro) osuu-
tensa yhteiseksi toiminnoksi perustuen osakassopimukseen.
AS Konesko on Konecranesin tuotteissa käytettävien kom-
ponenttien strateginen toimittaja. Konecranesilla on eksklu-
siivinen oikeus eräiden moottoreiden ja päätykannattimien
ostamiseen AS Konesko:lta AS Konesko:n kanssa sovitulla
hinnalla. Konecranes pidättää oikeudet nykyisten mootto-
reiden malleihin ja päätykannattimien tavaramerkkioikeuksiin.
Osakkuusyritykset 2025 2024 Hankintameno 1.1. 2,4 2,2 Osuus osakkuusyhtiöiden tuloksista 0,1 0,3 verojen jälkeen* Osakkuusyritysten m yynnit -0,9 0,0 Saadut osingot -0,3 -0,2 T asearvo 31.12. 1,3 2,4
Yhteisyritykset 2025 2024 Hankintameno 1.1. 4,7 4,7 Osuus yhteisyrityst en tuloksista 0,8 0,3 verojen jälkeen*Myydyt liiket oiminnot 0,0 -0,1 Saadut osingot -0,3 -0,2 T asearvo 31.12. 5,1 4,7
Tilikauden Sijoituksen Pitkä- L yhyt- Pitkä- L yhyt-voitto kirjan-aikaiset aikaiset aikaiset aikaiset Liike - jatkuvista Tilikauden Saadut 2025 pitoarvo varat* varat* velat* velat* vaihto* toiminnoista* laaja tulos* osingot Sijoitukset osakkuusyhtiöihin 6,4 4,5 40,8 0,9 22,7 43,9 1,9 1,9 0,7 ja yhteisyrityksiin Yhteensä 6,4 4,5 40,8 0,9 22,7 43,9 1,9 1,9 0,7
Tilikauden Sijoituksen Pitkä- L yhyt- Pitkä- L yhyt-voitto kirjan-aikaiset aikaiset aikaiset aikaiset Liike - jatkuvista Tilikauden Saadut 2024 pitoarvo varat* varat* velat* velat* vaihto* toiminnoista* laaja tulos* osingot Sijoitukset osakkuusyhtiöihin 7,0 2,8 43,9 0,9 22,6 48,7 2,1 2,1 0,4 ja yhteisyrityksiin Yhteensä 7,0 2,8 43,9 0,9 22,6 48,7 2,1 2,1 0,4
*Sisältää kauppahinnan allokoinnista aiheutuvat oikaisut.
* Osuus yhtiön varoista, veloista, liikevaihdosta ja tilikauden tuloksesta perustuu viimeisimmän julkaistun tilinpäätöksen mukaisiin arvoihin.
Joulukuun 2025 päättyessä Konecranes omistaa AS
Koneskon osakkeista 49,5 %.
Konecranes kirjaa osuutensa AS Konesko:n varoista,
veloista, tuotoista ja kuluista IFRS 11 -standardin mukaisesti.
16.2. Sijoitukset osakkuusyhtiöihin ja yhteisyrityksiin
156
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
17. Laskennalliset verosaamiset ja verovelat
17.1. Laskennalliset verosaamiset
17.2. Laskennalliset verovelat
2025 2024 T yösuhde-etuudet 20,1 33,1 V araukset 16,6 24,9 Käyttämätt ömät vero tukselliset 8,5 7,3 tappiot Muut väliaikaiset erot 30,2 29,9 Yhteensä 7 5,4 95,2
2025 2024 Aineelliset ja aineettomat 102,3 110,7 hyödykkeet Muut väliaikaiset erot 30,2 27,5 Yhteensä 132,5 138,1
Muut väliaikaiset erot sisältävät ajoituseroja, jotka ovat
syntyneet kulujen jaksotuksesta, saaduista ennakoista
ja realisoitumattomista kurssieroista, jotka eivät ole
verotuksessa vähennyskelpoisia ennen kuin ne toteutuvat.
Laskennalliset verosaamiset ja -velat on netotettu juridisen
yhtiön tasolla silloin kun on olemassa laillisesti täytäntöön-
panokelpoinen oikeus netottaa kauden verotettavaan tuloon
perustuvat saamiset kauden verotettavaan tuloon perustuvia
velkoja vastaan. Laskennallisten verosaamisten bruttomäärät
olivat vuonna 2025 93,7 milj. euroa (105,6 milj. euroa vuonna
2024) ja laskennallisten verovelkojen 150,8 milj. euroa (148,5
milj. euroa vuonna 2024).
Konecranes ei ole kirjannut laskennallista veroa tytär-
yhtiöiden jakamattomista voittovaroista siltä osin kuin ero ei
todennäköisesti purkaudu ennakoitavassa tulevaisuudessa.
Katso liite 11 OECD:n pilari 2 -vähimmäislisäverolainsää-
dännön aiheuttamista vaikutuksista.
Saksan yhtiöverolain mukaan Saksan yhtiöverokanta laskee
asteittain 5 prosenttiyksikköä alkaen 1.1.2028 ja päättyy vuonna
2032. Verokannan muutos pienensi Konecranesin laskennallisia
verosaamisia 1.7 miljoonalla eurolla tilikaudella 2025.
17.3. Käyttämättömät verotuksessa hyväksi
luettavat tappiot
Vuoden 2025 tilinpäätöksessä Konecranes kirjasi 8,5 milj. euron
(7,3 milj. euroa vuonna 2024) suuruisen laskennallisen verosaamisen
koskien käyttämättömiä verotuksessa hyväksi luettavia tappioita,
yhteismäärältään 95,3 milj. euroa (118,1 milj. euroa vuonna 2024).
Käyttämättömät verotuksessa hyväksi luettavat tappiot, joista ei
ole kirjattu laskennallisia verosaamisia johtuen niiden hyödyntä-
misen epävarmuudesta, olivat yhteensä 60,2 milj. euroa tilikaudella
2025 (89,2 milj. euroa tilikaudella 2024). Käytettävissä olevista vero-
tuksessa hyväksi luettavista tappioista 67,8 milj. eurolla on rajoitta-
maton vanhenemisaika, 6,9 milj. eurolla vanhenemisaika vähintään
viisi vuotta ja 20,6 milj. eurolla enintään viisi vuotta.
Osa verotuksessa hyväksi luettavista tappioista liittyy
vuonna 2006 hankittuun yhdysvaltalaiseen Morris Material
Handling Inc:iin, jonka kertyneet verotuksessa hyväksi luet-
tavat tappiot olivat 14,0 milj. euroa vuoden 2025 lopussa
(18,4 milj. euroa vuonna 2024).
Arvioidakseen, että IAS 12:n mukainen vakuuttava näyttö on
olemassa, Konecranes on laatinut tuleville vuosille veroen-
nusteita, joissa on otettu huomioon tehdyt uudelleenjärjes-
telytoimenpiteet ja verosuunnittelumahdollisuudet, jotka
olivat olemassa laskelman laatimishetkellä.
Käyttämättömät verotuksessa hyväksi luettavat tappiot ja niihin liittyvät laskennalliset verosaamiset 31.12.
Potentiaaliset Kirjaamaton osa Laskennalliset 2025 V ahvistetut tappiot laskennalliset verosaamiset laskennallisista verosaamisista verosaamiset taseessa Ranska 46,0 11,5 7,8 3,7 Yhdysvalla t 14,8 3,3 0,0 3,3 Itävalta 11,1 2,6 2,6 0,0 Filippiinit 6,2 1,5 1,5 0,0 Saksa 2,8 0,9 0,4 0,4 Australia 2,6 0,8 0,0 0,8 Japani 2,3 0,7 0,7 0,0 Malesia 2,1 0,5 0,5 0,0 Marokko 1,8 0,5 0,5 0,0 Hongkong 1,8 0,3 0,3 0,0 Muut 3,8 0,8 0,6 0,2 Yhteensä 95,3 23,4 14,9 8,5
Potentiaaliset Kirjaamaton osa Laskennalliset 2024 Vahvistetut tappio t laskennalliset verosaamiset laskennallisista verosaamisista verosaamiset taseessa Ranska 50,7 12,7 12,7 0,0 Yhdysvalla t 18,4 4,5 0,0 4,5 Itävalta 12,6 2,9 2,9 0,0 Filippiinit 8,0 2,0 2,0 0,0 Saksa 1,4 0,4 0,4 0,0 Australia 7,2 2,2 0,0 2,2 Japani 2,8 0,8 0,8 0,0 Malesia 2,4 0,6 0,6 0,0 Marokko 1,1 0,3 0,0 0,0 Hongkong 2,0 0,3 0,3 0,0 Muut 11,5 3,6 3,2 0,6 Yhteensä 118,1 30,3 23,0 7,3
157
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
18. Vaihto-omaisuus
19. Myyntisaamisten ikäjakauma
2025 2024 Aineet, tarvikkeet ja puoliv almisteet 370,6 362,1 Keskeneräiset tuo tteet 492,7 516,8 V almiit tuotteet 11,9 23,2 Ennakkomaksut 38,2 44,3 Yhteensä 913,4 946,3
2025 2025 2024 2024 Myynti- joista Myynti- joista saamiset alaskirjattu saamiset alaskirjattu Erääntymättömä t 368,9 3,4 430,8 3,3 1-30 päivää erääntyneet 89,6 0,4 95,8 0,1 31-60 päivää erääntyneet 60,9 0,4 57,6 0,3 61-90 päivää erääntyneet 22,4 0,5 23,3 0,1 Yli 91 päivää erääntyneet 37,7 27,2 36,1 24,4 Yhteensä 579,5 31,8 643,6 28,2
Arvo Käyttö V arauksen Arvo tilikauden Hankitut tilikauden V arauksen lisäys tilikauden tilikauden 2025 alussa Muuntoero liiketoiminnot aikana purku aikana lopussa V arastojen epäkuranttius-57,0 -1,4 0,0 -9,8 -3,6 12,0 54,3 varaus
Arvo Käyttö V arauksen Arvo tilikauden Hankitut tilikauden V arauksen lisäys tilikauden tilikauden 2024 alussa Muuntoero liiketoiminnot aikana purku aikana lopussa V arastojen epäkuranttius-52,0 0,5 0,4 -6,3 -5,1 15,5 57,0 varaus
Myyntisaamisten tasearvot vastaavat suunnilleen niiden käypiä arvoja. Myyntisaamisiin kohdistuu vain pieni luottotappioriski
johtuen konsernin laajasta ja monipuolisesta asiakaskannasta. Tilikauden aikana toteutuneet luottotappiot asiakassopimuksista
olivat 1,0 milj. euroa (1,6 milj. euroa vuonna 2024).
158
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Arvo Käyttö V arauksen Arvo tilikauden Hankitut tilikauden V arauksen lisäys tilikauden tilikauden 2025 alussa Muuntoero liiketoiminnot aikana purku aikana lopussa Luotto tappiov araus 28,2 -1,6 0,0 -1,1 -3,6 10,0 31,8(arvonalentuminen)
Arvo Käyttö V arauksen Arvo tilikauden Hankitut tilikauden V arauksen lisäys tilikauden tilikauden 2024 alussa Muuntoero liiketoiminnot aikana purku aikana lopussa Luotto tappiov araus 23,4 0,7 0,1 -1,6 -6,3 11,9 28,2(arvonalentuminen)
Luottotappiovarauksen purku liittyy jo maksettuihin yksittäisiin saataviin, joihin johto oli tehnyt aiemmin varauksen perustuen
epävarmuuteen niiden perinnässä.
19. Myyntisaamisten ikäjakauma (jatkuu)
20. Muut saamiset
21. Siirtosaamiset
22. Rahavarat
2025 2024 V ekselisaamiset 2,3 4,2 Arvonlisäverosaamiset 21,6 2 9,1 Yhteensä 24,0 33,3
2025 2024 Korot 1,7 3,2 Ennakkoon maksetut kulut 29,7 27,1 Laskuttamatt omat myyntituot ot 72,9 53,5 Muut siirtosaamiset 31,7 34,7 Yhteensä 136,0 118,5
2025 2024 L yhytaikaiset talletukset 246,3 282,8 Raha- ja pankkitilit 385,6 427,2 Yhteensä 631,9 710,0
23. Oma pääoma
23.1. Oma pääoma
Omien Osakkeiden osakkeiden lukumäärä lukumäärä 1.1.2024 79 202 250 19 656 Osakemerkinnät 6 868 -6 868 osakepalkkioilla 31.12.202 4 79 209 118 12 788 Osakemerkinnät 5 151 -5 151 osakepalkkioilla 31.12.2025 79 214 269 7 637
Oma pääoma koostuu osakepääomasta, ylikurssirahastosta,
sijoitetun vapaan oman pääoman rahastosta, arvonmuutos-
ja suojausrahastosta, muuntoeroista, muusta rahastosta sekä
kertyneistä voittovaroista. Paikallisen lainsäädännön mukai-
sesti Konecranes Oyj:n osakkeilla ei ole nimellisarvoa. Kaikki
liikkeelle lasketut osakkeet on maksettu täysimääräisesti ja
listattu Nasdaq Helsingissä.
Ylikurssirahastoon on kirjattu osakkeen kirjanpidollisen vas-
ta-arvon ylittävä osa osakkeista, jotka on laskettu liikkeelle
ennen 1.9.2006. Arvonmuutos- ja suojausrahasto sisältää
suojauslaskennassa käytettyjen kassavirran suojausinstru-
menttien käyvän arvon muutokset. Muuntoerot koostuvat
muunnettaessa muuta kuin euroa toiminnallisena valuuttana
käyttävien tytäryhtiöiden luvut euroiksi, joka on konsernin
esittämisvaluutta. Muu rahasto sisältää omaan pääomaan
osakeperusteisten kannustinohjelmien kuluista kirjatun
hyvityksen. Sijoitetun vapaan oman pääoman rahastoon
merkitään se osa osakkeiden merkintähinnasta, jota osa-
keantipäätöksen mukaan ei merkitä osakepääomaan ja
jota ei IFRS:n mukaan merkitä vieraaseen pääomaan, sekä
sellainen muu oman pääoman sijoitus, jota ei merkitä muuhun
rahastoon. Rahastoon merkitään myös se määrä, jolla osake-
pääomaa alennetaan ja jota ei käytetä tappion kattamiseen
tai varojen jakamiseen.
Vuodelta 2025 osakekohtainen osinkoehdotus oli 2,25 euroa
(osinko 1,65 euroa vuonna 2024).
23.2. Jakokelpoiset voittovarat
Katso sivu 186 / Hallituksen esitys yhtiökokoukselle.Lyhytaikaiset talletukset ovat enintään kolmen kuukauden
pituisia. Rahavarat esitetään nimellisarvoisina, mikä vastaa
niiden käypää arvoa.
159
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
24. Varaukset
Uudelleen- Eläke-2025 T akuut järjestely sitoumukset Muut Yhteensä V araukset 1.1. 69,9 22,4 11,0 30,3 133,6 Muuntoero -0,7 -0,1 -1,3 -1,3 -3,5 Hankitut liiketoiminno t 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 Lisäykset 52,7 3,4 3,0 10,8 69,9 Käytetyt v araukset -18,2 -6,4 0,0 -6,6 -31,2 V arausten peruutukset -26,7 -0,1 -1,2 -2,4 -30,4 V araukset 31.12. 7 6,9 19,2 11,4 30,8 138,3
Uudelleen- Eläke-2024 T akuut järjestely sitoumukset Muut Yhteensä V araukset 1.1. 58,3 32,2 8,1 23,1 121,8 Muuntoero 0,3 0,1 0,6 0,5 1,5 Hankitut liiketoiminno t 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 Lisäykset 54,5 0,6 3,4 16,6 7 5,0 Käytetyt v araukset -12,0 -10,1 0,0 -7,8 -29,9 V arausten peruutukset -31,2 -0,3 -1,1 -2,1 -34,8 V araukset 31.12. 69,9 22,4 11,0 30,3 133,6
Takuukustannusvaraus kattaa tuotteiden korjaukseen
tai vaihtoon liittyvät kustannukset niiden takuuaikana.
Takuunalaiset vastuut on määritelty perustuen historiallisiin
toteutuneisiin standardituotteiden ja palveluiden
takuukustannuksiin. Yleinen takuuaika on 12 kuukautta.
Monimutkaisemmille tuotteille, etupäässä pitkäaikaisissa
projekteissa, takuukustannusvaraus määritellään
sopimuskohtaisesti ja takuuaika voi olla merkittävästi
pidempi. Uudelleenjärjestelyvaraus kirjataan tapauksissa,
joissa konserni on laatinut yksityiskohtaisen suunnitelman
uudelleenjärjestelystä ja aloittanut sen toimeenpanemisen
tai julkisesti ilmoittanut asiasta. Eläkesitoumukset sisältävät
paikallisiin eläkejärjestelmiin liittyvät kustannusvaraukset.
Kohtaan muut varaukset sisältyvät varaukset laatuvirheiden,
oikeudenkäyntien ja tappiollisten sopimusten varalle siltä osin
kuin tappio ylittää sopimukseen liittyvän keskeneräisen työn
tai osatuloutussaamisen tasearvon.
Uudelleenjärjestelykulut
Konecranes on kirjannut 9,9 milj. euroa kuluja uudelleen-
järjestelyistä 1-12/2025 (9,5 milj. euroa 1-12/2024), josta
0,0 milj. euroa oli aineettoman ja aineellisen omaisuuden
arvonalentumistappioita (0,0 milj. euroa 1-12/2024). Jäljellä
olevat uudelleenjärjestelyerät 1-12/2025 raportoitiin
henkilöstökuluissa (7,6 milj. euroa), aineissa, tavaroissa ja
ulkopuolisissa palveluissa (0,1 milj euroa), liiketoiminnan
muissa kuluissa (2,2 milj. euroa).
25. Lyhytaikaiset velat
25.1. Siirtovelat
2025 2024 P alkat ja henkilösivukulut 139,5 164,1 Eläkekulut 11,6 12,9 Korot 10,9 13,6 Muut 39,9 45,3 Yhteensä 202,0 235,9
2025 2024 Arvonlisävero velat 26,7 24,8 P alkkojen ennakonpidätys- ja 21,3 21,0 sosiaalikuluvelat Muut velat 12,7 12,8 Yhteensä 60,7 58,6
25.2. Muut lyhytaikaiset velat (korottomat)
160
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Diskonttaamattomien kassavirtojen maturiteetti 2025 2024 alle 1 vuotta 52,1 51,6 1 - 5 vuotta 98,7 112,1 yli 5 vuotta 18,9 36,6 Yhteensä 169,7 200,3
Vuokrasopimus velkojen arvo taseessa 2025 2024 Pitkäaikaiset korolliset velat 109,5 129,2 L yhytaikaiset korolliset v elat 47,6 47,1 Yhteensä 157,1 17 6,3
T uloslaskelmaan kirjatut erät 2025 2024 Poist ot käyttöoik eusomaisuuseristä 52,1 48,4 T ulot edelleenvuokratuist a -2,4 -2,2 käyttöoikeusomaisuuserist ä L yhytaikaist en vuokrasopimusten 1,8 4,3 kulut V ähäarvoisten vuokrasopimust en 1,4 1,1 kulut Vuokrasopimus velkojen kork okulut 7,4 8,2 Yhteensä 60,2 59,8 Vuokrasopimusten kassa virta 64,9 60,9
Operatiivisten leasingsaamisten maturiteetti 2025 2024 alle 1 vuotta 12,7 12,6 1 - 2 vuotta 9,6 9,1 2 - 3 vuotta 6,1 7,2 3 - 4 vuotta 3,6 3,4 4 - 5 vuotta 2,1 1,3 yli 5 vuotta 1,4 1,8 Yhteensä 35,4 35,5
Operatiivisiin vuokrasopimuksiin liittyvät aineelliset h yödykkeet 2025 2024 Koneet ja kalust o 55,6 47,9
Vuokrasopimukset tuloslask elmassa 2025 2024 Vuokra tuoto t operatiivisesta 22,9 4,9 leasingista
26. Vuokrasopimusten raportointi
Konserni vuokralle ottajana
2025 2024 Lainat rahoituslaitoksilt a 189,0 399,9 Eläkelainat 5,0 10,0 Vuokrasopimus velat 109,5 129,2 Muut pitkäaikaiset lainat 0,2 0,2 Yhteensä 303,7 539,3
2025 2024 Lainat rahoituslaitoksilt a 111,0 299,9 Eläkelainat 5,0 5,0 Vuokrasopimus velat 47,6 47,1 Muut lyhytaikaiset lainat 2,6 4,4 Yhteensä 166,2 356,3
Konserni vuokraa maa-alueita ja rakennuksia tuotanto- ja toi-
mistotiloikseen. Tuotantotilojen vuokra-ajat ovat tyypillisesti
2–7 vuotta ja toimistotilojen 1–10 vuotta. Joissain vuokrasopi-
muksissa on jatko-optio vuokra-ajan pidentämiselle vuokra-
sopimuksen lopussa. Konecranes-konsernin merkittävimmät
vuokrasopimukset koskevat Hyvinkään ja Hämeenlinnan
tehdas- ja toimistorakennuksia. Vuoden 2022 aikana otettiin
käyttöön toinen näiden rakennusten 5 vuoden jatko-optio.
Konserni on sisällyttänyt vuokrasopimusvelan arvoon myös
yhden 5 vuoden lisäoption. Konsernilla on lisäksi lukuisa määrä
muita toimistolaitteisiin, ajoneuvoihin ja toimitiloihin kohdis-
tuvia vuokrasopimuksia, joiden vuokraehdot ja jatko-optiot
vaihtelevat. Ajoneuvojen vuokra-aika vaihtelee tyypillisesti kol-
mesta seitsemään vuoteen. Vuokrasopimukset noudattavat
27. Korolliset velat
27.1. Pitkäaikainen
27.2. Lyhytaikainen
Vuoden 2025 ensimmäisen kvartaalin aikana yhtiö maksoi
ennalta takaisin 150 milj. euron term-lainan kassavaroistaan.
Vuoden 2025 toisen kvartaalin aikana yhtiö pidensi
vuodella valmiusluottolimiitin voimassaoloaikaa. Vuoden
2025 neljännen kvartaalin aikana yhtiö maksoi ennalta
takaisin lainojaan 250 miljoonaa euroa käteisvaroistaan.
Kokonaissumma vuonna 2025 ennalta maksettujen lainojen
osalta oli 400 miljoonaa euroa.
Vuoden 2025 neljännen kvartaalin lopussa yhtiöllä oli likvidejä
kassavaroja 631,9 milj. euroa (31.12.2024: 710,0 milj. euroa).
Rahoitusaseman turvaamiseksi konsernilla on sovittuna 350
milj. euron komittoitu valmiusluottolimiitti kansainvälisen
pankkisyndikaatin kanssa (2023-2030). Valmiusluottolimiitti
on ollut nostamaton vuoden 2025 aikana. Lisäksi yhtiöllä on
mahdollisuus nostaa lyhytaikaista rahoitusta kotimaisen 500
milj. euron yritystodistusohjelman puitteissa, mikä oli joulukuun
2025 lopussa käyttämätön (31.12.2024: 0,0 milj. euroa).
Joulukuun 2025 lopussa voimassa oleva lyhyt- ja pitkä-
aikainen lainasalkku sisälsi Schuldschein-lainat 300
milj. euroa ja työeläkelainan 10 milj. euroa. Lainasalkussa
on sekä vaihtuva- että kiinteäkorkoisia eriä sekä
koronvaihtosopimuksia ja painotettu keskimääräinen
vuotuinen korko on tällä hetkellä 2,92 %. Konsernilla on
vahva nettovelkaantumisaste -7,8 % (31.12.2024: 9,9 %), joka
on neljännesvuosittain seurattavan valmiusluottolimiittiin
sisältyvän finanssikovenantin määräysten mukaisissa rajoissa
ja jonka puskurivara finanssikovenantin tasoon merkittävä.
Voimassa oleviin lainoihin ei liity finanssikovenatteja. Lainoille
ei ole myönnetty erityisiä vakuuksia.
Johdannaissopimukset kirjataan taseeseen sopimuksen-
tekohetkellä käypään arvoonsa ja myöhemmin ne arvoste-
taan tilinpäätöspäivän mukaiseen käypään arvoonsa. Kaikki
johdannaissopimukset raportoidaan varoina, kun käypä arvo
on positiivinen ja velkoina, kun käypä arvo on negatiivinen.
Suojauslaskentaan kuulumattomat johdannaiset arvostetaan
käypään arvoonsa ja käyvän arvon muutokset kirjataan kon-
sernin tuloslaskelmaan. Suojauslaskentaan kuuluvien johdan-
naissopimusten suojauksen tehokkaan osan käyvän arvon
Konserni vuokralle antajana
Konserni vuokraa trukkeja asiakkailleen. Nämä on luokiteltu
operatiivisiksi vuokrasopimuksiksi.
normaaleja ehtoja kussakin maassa. Vuokrasopimusten keski-
määräinen korkoprosentti oli 4,5 % (4,5 % vuonna 2024).
161
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
2025 Maturiteetti Keskimääräinen V aluutta duraatio Keskik orko % Alle 1 vuotta 1–5 vuotta Yli 5 vuotta Yhteensä EUR 1,4 vuotta 3,09 143,3 251,7 15,1 410,1 INR 1,6 vuotta 9,02 0,7 1,1 0,0 1,8 CNY 1,4 vuotta 3,42 1,1 0,7 0,0 1,8 USD 1,7 vuotta 5,69 7,5 14,6 0,1 22,2 GBP 1,6 vuotta 5,28 2,6 3,9 0,3 6,9 Muut 0,6 - 1,9 vuotta 2,36-25,29 11,0 13,9 2,1 27,0 Yhteensä 3,42 166,2 286,1 17,6 469,8
2024 Maturiteetti Keskimääräinen V aluutta duraatio Keskik orko % Alle 1 vuotta 1–5 vuotta Yli 5 vuotta Yhteensä EUR 1,6 vuotta 3,93 330,6 459,2 31,6 821,5 INR 1,7 vuo tta 9,66 0,6 1,4 0,0 2,0 CNY 1,5 vuotta 3,81 1,4 1,4 0,0 2,9 USD 1,7 vuotta 5,64 9,4 20,8 0,5 30,7 GBP 1,7 vuotta 5,10 2,3 4,5 0,3 7,1 Muut 1,0-1,9 vuotta 2,36-13,91 11,9 12,6 6,9 31,4 Yhteensä 4,08 356,3 499,8 39,4 895,6
27.3. Rahoitusvelkojen ja maksuvalmiusriskien ikäjakaumat
Seuraava taulukko esittää korollisten velkojen ikäjakauman.
muutos kirjataan konsernin laajaan tuloslaskelmaan, kun taas
suojauksen tehoton osa kirjataan konsernin tuloslaskelmaan.
Valuuttatermiinien arvostukset perustuvat tilinpäätöspäivän
noteerattuun spot-kurssiin sekä valuuttojen korkonotee-
rauksiin. Koronvaihtosopimuksien arvostukset perustuvat
tulevien kassavirtojen nykyarvoihin, jotka diskontataan
noteerattujen korkojen tuottokäyrien perusteella.
Lisäksi konsernilla on valmiusluottolimiittejä, joista lisätietoja
löytyy liitteestä 33.3.
Pitkäaikaisten velkojen keskikorko 31.12.2025 oli 3,48 % (2024:
4,34 %) ja lyhytaikaisten 3,31 % (2024: 3,68 %). Euromääräisten
velkojen efektiivinen korkotaso vaihteli 1,30 %:n ja 3,63 %:n
välillä (2024: 1,30 % - 5,05 %).
162
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Seuraavassa taulukossa on esitetty kaikki sopimukselli-
sesti kiinteät rahoitusvelkojen takaisinmaksut ja korot ilman
johdannaissopimuksia. Raportoidut määrät ovat diskonttaa-
mattomia kassavirtoja tulevilla tilikausilla perustuen aikai-
2025 Maturiteetti Keskimääräinen V aluutta duraatio Keskik orko % Alle 1 vuotta 1–5 vuotta Yli 5 vuotta Yhteensä EUR 1,4 vuotta 3,09 153,5 265,9 15,7 435,1 INR 1,6 vuotta 9,02 0,8 1,2 0,0 2,1 CNY 1,4 vuotta 3,42 1,2 0,7 0,0 1,8 USD 1,7 vuotta 5,69 7,8 16,4 0,2 24,4 GBP 1,6 vuotta 5,28 2,9 4,2 0,4 7,5 Muut 0,6 - 1,9 vuotta 2,36-25,29 11,9 14,8 2,7 29,3 Yhteensä 3,42 178,2 303,1 18,9 500,2 Muut rahoitusvelat 387,5 9,4 0,0 396,9 Rahoitusvelat 565,7 312,5 18,9 897,0 yhteensä
2024 Maturiteetti Keskimääräinen V aluutta duraatio Keskik orko % Alle 1 vuotta 1–5 vuotta Yli 5 vuotta Yhteensä EUR 1,6 vuotta 3,93 348,3 478,2 15,7 842,2 INR 1,7 vuo tta 9,66 0,8 2,7 0,0 3,5 CNY 1,5 vuotta 3,81 1,5 1,5 0,0 3,0 USD 1,7 vuotta 5,64 8,4 24,7 1,0 34,0 GBP 1,7 vuotta 5,10 2,7 4,2 0,3 7,2 Muut 1,0-1,9 vuotta 2,36-13,91 13,1 14,6 12,3 40,0 Yhteensä 4,08 37 4,8 525,8 29,3 929,8 Muut rahoitusvelat 402,7 8,8 0,0 411,6 Rahoitusvelat 777,5 534,6 29,3 1 341,4 yhteensä
27.4. Likviditeettiriski sisältäen diskonttaamattomien rahoitusvelkojen rahavirrat ilman
johdannaissopimuksia valuutoittain
simpaan hetkeen, jolloin Konecranesin pitää maksaa velka.
Rahoitusvelkojen rahavirrat (korot mukaan lukien), poissulkien
kiinteät summat tai rahavirtojen ajoitus, perustuvat tilikauden
päätöspäivänä voimassa oleviin ehtoihin.
163
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
27.5. Rahoitusvelkojen maturiteettijakauma
Seuraavassa taulukossa on esitetty kaikkien rahoitusvelkojen maturiteettijakauma.
27.6. Rahoitustapahtumista johtuvat muutokset konsernin velkoihin
2025 Kaikkien rahoitusvelk ojen maturiteetti V elan tyyppi T asearvo Alle 1 vuotta 1–5 vuotta Yli 5 vuotta Lainat rahoituslaitoksilt a 300,0 111,0 189,0 0,0 Vuokrasopimus velat 157,1 47,6 92,0 17,5 Eläkelainat 10,0 5,0 5,0 0,0 Muut pitkäaikaiset ja lyhytaikaiset lainat 2,7 2,6 0,0 0,2 Johdannaissopimukset 6,4 6,4 0,0 0,0 Ostov elat ja muut velat 396,9 387,5 9,4 0,0 Yhteensä 873,1 560,0 295,4 17,6
2024 Kaikkien rahoitusvelk ojen maturiteetti V elan tyyppi T asearvo Alle 1 vuotta 1–5 vuotta Yli 5 vuotta Lainat rahoituslaitoksilt a 69 9,8 299,9 389,9 10,0 Vuokrasopimus velat 176,3 4 7,1 99,9 29,3 Eläkelainat 15,0 5,0 10,0 0,0 Muut pitkäaikaiset ja lyhytaikaiset lainat 4,5 4,4 0,0 0,2 Johdannaissopimukset 27,3 27,3 0,0 0,0 Ostov elat ja muut velat 411,6 402,7 8,8 0,0 Yhteensä 1 334,5 786,3 508,7 39,4
L yhyt- Pitkäaikaiset Pitkä- aikaiset L yhyt- korolliset aikaiset korolliset aikaiset Johdannais-2025 velat leasingvelat velat leasingvelat sopimukset Yhteensä V elat 1.1. 410,0 129,2 309,2 4 7,1 27,3 922,9 Nostot 150,0 0,0 0,0 0,0 0,0 150,0 T akaisinmaksut -255,0 0,0 -301,4 -54,4 0,0 -610,8 Hankinnat ja myynnit 0,0 0,0 0,2 0,0 0,0 0,2 V aluuttakurssi-0,0 -3,6 -0,3 -1,6 0,0 -5,5 muutokset Käypien arvojen 0,0 0,0 0,0 0,0 -20,9 -20,9 muutokset Vuokrasopimus-0,0 40,2 0,0 0,1 0,0 40,3 muutokset Siirto pitkäaikaisen ja lyhytaikaisen velan -110,9 -56,4 110,9 56,4 0,0 0,0 välillä Yhteensä 31.12. 194,2 109,5 118,6 47,6 6,4 476,2
L yhyt- Pitkäaikaiset Pitkä- aikaiset L yhyt- korolliset aikaiset korolliset aikaiset Johdannais-2024 velat leasingvelat velat leasingvelat sopimukset Yhteensä V elat 1.1. 615,0 112,7 189,5 37,6 11,3 966,2 Nostot 100,0 0,0 0,0 0,0 0,0 100,0 T akaisinmaksut -20,1 0,0 -182,8 -47,3 0,0 -250,2 Hankinnat ja myynnit 14,8 28,2 2,4 0,0 0,0 45,3 V aluuttakurssi-0,0 1,4 0,1 0,5 0,0 2,0 muutokset Käypien arvojen 0,0 0,0 0,0 0,0 16,0 16,0 muutokset Vuokrasopimus-0,0 56,9 0,0 -13,6 0,0 43,3 muutokset Siirto pitkäaikaisen ja lyhytaikaisen velan -299,6 -69,8 299,9 69,8 0,0 0,3 välillä Yhteensä 31.12. 410,0 129,2 309,2 4 7,1 27,3 922,9
164
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
28. Muut pitkäaikaiset velat
28.1. Työsuhde-etuudet
Useat konsernin tytäryhtiöt tarjoavat eläkejärjestelyjä,
jotka kattavat suurimman osan konsernin työntekijöistä.
Useimmat näistä järjestelyistä ovat maksupohjaisia
järjestelyjä, joissa Konecranesin maksama eläkemaksu ja
siitä johtuva kulu on kiinnitetty tietylle tasolle tai maksetaan
prosenttiosuutena työntekijän palkasta. Konsernilla on
merkittäviä etuuspohjaisia järjestelyjä Isossa-Britanniassa,
Saksassa ja Sveitsissä sekä yksittäisiä merkityksettömiä
järjestelyitä muissa maissa. Useiden maiden yrityksissä
tarjotaan myös muita pitkäaikaisia työsuhde-etuuksia,
kuten osa-aikaeläkkeitä ja ikälisiä, jotka raportoidaan
etuuspohjaisina järjestelyinä.
Isossa-Britanniassa etuuspohjaisia järjestelyjä hallinnoidaan
erillisessä itsenäisessä säätiössä, joka on juridisesti
erotettu toimivasta yhtiöstä. Säätiön nimittämä itsenäinen
omaisuudenhoitaja hoitaa eläkejärjestelyn sijoituksia
nimittämällä sijoitusasiantuntijat, joiden tavoitteena on
saavuttaa säätiön asettama rahoitusasema ennalta sovitut
riskitasot huomioiden. Omaisuudenhoitaja on yhdessä
säätiön hallituksen kanssa asettanut kontrollipisteitä, joiden
täyttyessä sijoitusinstrumentteja voidaan muuttaa, jotta
voittoja saadaan kotiutettua helpommin rahoitusaseman
parantamiseksi. Ison-Britannian etuuspohjaista järjestelyä
säädellään Ison-Britannian eläkelailla ja sitä valvoo
Ison-Britannian eläkeviranomainen ja se on vapautettu
useimmista Ison-Britannian veroista rekisteröidyn
statuksensa takia. Ison-Britannian eläkejärjestely
suljettiin uusilta jäseniltä vuonna 2005. Ison-Britannian
eläkejärjestelyssä työntekijöiden eläke-etuudet lasketaan
viimeisen kymmenen vuoden aikana ansaitun kolmen
2025 2024 T yösuhde-etuudet 203,9 220,5 Muut korott omat pitkäaikaiset velat 9,4 8,8 Yhteensä 213,2 229,3
parhaan vuoden palkkojen keskiarvona. Ison-Britannian
nettomääräinen työsuhde-etuusvelka taseessa oli 0,0 milj.
euroa (0,0 milj. euroa vuonna 2024).
Saksassa eläkevelvoite on suora eläkelupaus, joka on
rahastoimaton ja jota hallinnoi palveluntarjoaja. Eläkemaksut
järjestelyn jäsenille alkavat eläköitymisen jälkeen tai työky-
vyttömyys- tai kuolemantapauksessa. Eläke-edut perus-
tuvat palveluvuosiin ja lopulliseen palkkaan. Eläkkeiden
maksun aloittaminen on koordinoitu kansallisen eläkejärjes-
telmän mukaisesti, jolloin varhaiseläkkeen aikaisin mahdol-
linen aloitusikä on 63 vuotta. Vanhuuseläkkeen aloitusikä on
65 vuotta eikä se ole riippuvainen kansallisesta eläkejärjes-
telmästä. Suurin etuuspohjainen eläkejärjestely on Saksassa
oleva Mannesmann Leistungsordnung (MLO), joka on suljettu
uusilta jäseniltä. Eläke-etuus lasketaan henkilökohtaisen
palkan ja keskimääräisen palkan suhdelukuna, kerrottuna
palveluvuosilla ja kerrottuna 3,07:llä. Tämän suhdeluvun tulee
olla vähintään 2,10 kertaa palveluvuosien määrä. Saksan net-
tomääräinen työsuhde-etuusvelka oli 172,6 milj. euroa (189,1
milj. euroa vuonna 2024), josta MLO-järjestely oli 114,9 milj.
euroa (127,2 milj. euroa vuonna 2024).
Sveitsissä eläkejärjestelyjä hallinnoidaan eläkerahastossa,
joka toimii oikeudellisesti erillään tilinpäätöksen laativasta
yhteisöstä. Eläkerahaston edunvalvojien hallituksessa
on yhtä monta työnantajan ja työntekijöiden edustajaa.
Edunvalvojat ovat lain puolesta velvoitettuja toimimaan
kaikkien edunsaajien etujen mukaisesti ja ovat vastuussa
varojen investointistrategian toteuttamisesta sekä varojen
hallinnoinnista ja rahoituksesta. Järjestelyt toimivat laajassa
sääntelykehyksessä ja niiden pitää noudattaa paikallisia
vähimmäisrahoitusvaatimuksia. Järjestelyt ovat auki uusille
jäsenille. Sekä työnantaja että työntekijät suorittavat maksuja
järjestelyn rahoittamiseksi. Eläkejärjestely täyttää IFRS:n
etuuspohjaisen järjestelyn määritelmän, koska paikallinen
laki määrää takuutuoton alarajan ja järjestelyn täytyy taata
tietty lakien mukainen etuuksien minimitaso. Täten yhtiöllä on
riski, että se joutuu maksamaan järjestelyyn lisäsuorituksia.
Järjestelyn jäsenet on myös vakuutettu vanhuus-,
27.7. Toimittajien rahoitusjärjestelyt
Konecranesilla on toimittajien rahoitusjärjestelyjä kahden
rahoitusinstituution kanssa ja näissä järjestelyissä on mukana
noin 34 toimittajaa (2024: 30 toimittajaa). Maksuaikoja
on keskimäärin pidennetty 76 päivää (2024: 74 päivää).
Järjestelyihin ei ole annettu takauksia tai muita vakuuksia.
T aseessa olevat rahoitusvela t 2025 2024 Raportoitu ost oveloissa 40.0 36,0 joista toimitt aja on saanut maksun 39.2 35,2 rahoituksen tarjoajalta
Maksuaikojen vaihteluv äli 2025 2024 Ostov elat, jotka ov at osana 90-150 päivää 60-150 päivää järjestely ä V ertailukelpoiset v elat, jotka eiv ät 14-150 päivää 14-150 päivää ole osana järjestely ä
165
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
2025 2024 V elvoitt een nykyarv o 1.1. 273,6 280,1 Muuntoero -2,5 1,4 V aikutukset järjestelyn -0,3 0,0 supistamisesta Tilikauden työsuoritukseen 8,8 8,2 perustuvat meno t Korkomeno t 9,4 9,5 Aiempien kausien työsuoritukseen 1,1 0,2 perustuvat kulut V akuutusmatemaa ttiset voito t (-) tai tappiot (+) v äestö tieteellisistä 0,0 -1,4 olettamuksista V akuutusmatemaa ttiset voito t (-) tai tappiot (+) t aloudellisista -14,1 -4,4 olettamuksista Kokemusperust eiset vakuutusma--1,4 0,3 temaattiset v oitot (-) t ai tappiot (+)Maksetut etuudet -22,4 -20,4 V elvoitteen n ykyarvo 31.12. 252,4 273,6
2025 2024 Henkilöstökulut:Tilikauden työsuoritukseen 8,7 8,2 perustuvat kulut Nettokork okulut 6,9 6,9 Aikaisempien kausien 1,1 0,2 työsuoritukseen perustuva t kulut V aikutus järjestelyn supistamisest a -0,3 0,0 T uloslaskelmaan kirjatut kulut 16,5 15,3
2025 2024 Nettomääräisen etuuspohjaisen eläkevelv oitteen uudelleenarvostuserät:Järjestelyyn kuuluvien v arojen tuotto (ilman nettokork okuluissa olevaa 0,4 3,7 korkotuo ttoa) voitt o (-) / tappio (+)V akuutusmatemaa ttiset voito t (-) tai tappiot (+) v äestö tieteellisistä 0,0 -1,4 olettamuksista V akuutusmatemaa ttiset voito t (-) tai tappiot (+) t aloudellisista -14,1 -4,4 olettamuksista Kokemusperust eiset vakuutus-matemaa ttiset voito t (-) tai -1,4 0,3 tappiot (+)Konsernin laajaan tuloslaskelmaan -15,0 -1,8 kirjatut kulut Yhteensä (tuotto (-) / kulu (+)) 1,4 13,6
28.3. Tuloslaskelman kulut
Vuosien 2025 ja 2024 vakuutusmatemaattiset voitot/tappiot
syntyivät pääasiassa Saksan, Sveitsin ja Ison-Britannian eläke-
järjestelyissä käytettyjen diskonttokorkojen muutoksesta.
28.4. Velvoitteen nykyarvon muutokset:
Maksetuista etuuksista 5,7 milj. euroa (2024: 3,9 milj. euroa)
maksettiin järjestelyyn kuuluvista varoista ja 16,7 milj. euroa
(2024: 16,5 milj. euroa) työnantaja maksoi suoraan.
Järjestelyyn kuuluvien varojen käypien arvojen muutokset 2025 2024 Järjestelyyn kuuluvien v arojen 53,2 55,8 käypä arvo 1.1.Muuntoero -2,2 1,7 Korkotuotot 2,5 2,6 T yöntekijän maksusuoritukset 0,4 0,4 järjestelyyn T yönantajan maksusuoritukset 0,7 0,3 järjestelyyn Järjestelyyn kuuluvien v arojen tuotto (ilman nett okorkokuluissa -0,4 -3,7 olevaa k orkotuott oa)Maksetut etuudet -5,7 -3,9 Järjestelyyn kuuluvien varojen 48,5 53,2 käypä arvo 31.12.
työkyvyttömyys- ja kuolemantapauksien varalta. Sveitsin
nettomääräinen työsuhde-etuusvelka taseessa oli 3,6 milj.
euroa (5,0 milj. euroa vuonna 2024), josta eläkejärjestelyn
osuus oli 3,4 milj. euroa (4,8 milj. euroa vuonna 2024).
Etuuspohjaisissa eläkejärjestelyissä konserni altistuu
tyypillisesti vakuutusmatemaattisille riskeille, kuten:
sijoitusriski, korkoriski, elinaikariski ja palkkakehitysriski.
Sijoitusriskiä yritetään pienentää sijoittamalla varallisuutta
sekä velka- että pääomainstrumentteihin.
Seuraavassa taulukossa esitetään etuuspohjaisten työsuhde-
etuuksien nettokulut tuloslaskelmassa, rahastoimattomien
ja rahastoitujen velvoitteiden status sekä taseeseen kirjatut
määrät näistä järjestelyistä:
28.2. Eläkevelvoitteet taseessa
2025 2024 Rahastoimatt omien velvoitt eiden 199,4 215,3 nykyarv o Rahastoitujen velv oitteiden 53,0 58,3 nykyarv o Eläkevelv oitteet yht eensä 252,4 273,6 V arojen käypä arvo -48,5 -53,2 Nettomääräinen velka taseessa 203,9 220,5
166
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Herkkyysanalyysi Kasvu V äheneminen 0,5 %-yksikön muutos -5,0 % 5,5 %diskonttok orossa 0,5 %-yksikön muutos 0,4 % -0,4 %palkankorotusolettamuksessa 0,5 %-yksikön muutos eläkk eiden 3,0 % -2,8 %korotusolettamuksessa
28.6. Etuuspohjaiset järjestelyt: tärkeimmät
vakuutusmatemaattiset olettamat
Jotta etuuspohjaisten järjestelyjen käyvät arvot voidaan
esittää, on määrittelyssä käytetty IAS 19:n mukaisia olettamia,
joilla on yhteys markkinaolosuhteisiin arvostuspäivänä.
Riippumattomat vakuutusmatemaatikot ovat päivittäneet
IAS 19:n mukaisia vakuutusmatemaattisia arvoja
tärkeimmissä etuuspohjaisissa järjestelyissä 31.12.2025.
Vakuutusmatemaatikkojen käyttämät olettamat on valittu
useamman vakuutusmatemaattisen olettaman joukosta ja ne
voivat käytännössä jäädä toteutumatta johtuen järjestelyjen
pitkäkestoisuudesta. Vakuutusmatemaattiset olettamat,
joita etuuspohjaista vastuuta laskettaessa käytetään, voivat
siksi vaihdella järjestelyn sijaintimaan mukaan. Seuraavassa
taulukossa esitetään velvoitteen määrällä painotetut
olettamat, joita etuuspohjaisen velvoitteen määrää
laskettaessa on käytetty.
Saksa 2025 2024 Diskonttok orko % 2,42 - 4,1 3,35 P alkankorotusolettamus % 2,66 2,67 Eläkkeiden korotusolett amus % 2,00 2,00
Eliniänodotetaulukko: Richttafeln 2018 G von Klaus Heubeck
Iso-Britannia 2025 2024 Diskonttok orko % 5,50 5,50 Eläkkeiden korotusolett amus % 2,90 3,10
Eliniänodotetaulukko: SAPS base table of S3PA, syntymävuoden
mukaan painotettuna erikseen miesten ja naisten suhteen sekä
aktiivijäsenissä että eläkkeensaajissa ja CMI 2023 ennusteet, joissa
käytetty pitkäaikaisen eliniänodotteen pitenemisen parametria
1,25 % vuodessa.
Sveitsi 2025 2024 Diskonttok orko % 1,20 0,90 P alkankorotusolettamus % 1,15 1,35
Eliniänodotetaulukko: BVG 2020 sukupolvi- ja parannustekijät CMI
2019 LTR 1,5 %.
Muut 2025 2024 Diskonttok orko % 1,84 - 14,47 2,11 - 14,53 P alkankorotusolettamus % 1,01 - 11,00 1,08 - 11,00 Eläkkeiden korotusolett amus % 1,70 - 12,25 1,80 - 10,39
Alla oleva taulukko näyttää prosentuaalisen muutoksen
etuuspohjaisen etuusjärjestelyn laskennassa käytettyjen
tärkeimpien vakuutusmatemaattisten olettamien
muutoksessa niissä maissa, joissa konsernilla on
merkittäviä etuuspohjaisia järjestelyjä. Vaikutus esitetään
velvoitteen kasvuna tai vähenemisenä. Diskonttokoron
herkkyysanalyysissa sen mahdollista vaikutusta järjestelyn
varojen tuottoon ei ole otettu huomioon.
Ylläoleva herkkyysanalyysi on määritelty tilikauden lopussa
tapahtuvien olettamien todennäköisen muutoksen pohjalta
eikä se välttämättä edusta mahdollista olettamien todellista
muutosta. Herkkyysanalyysi perustuu siihen, että tärkeimpiä
olettamia muutetaan niin, että muut olettamat pysyvät yhtä
aikaa samoina. Kaikkien muiden olettamien muuttaminen
yhdessä yksittäisen olettaman kanssa ja niistä syntyvien
määrien lineaarinen extrapolointi ei ole mahdollista.
Herkkyysanalyysin laatimisessa ei ole muutoksia verrattuna
edelliseen vuoteen.
Eläkevelvoitteen keskimääräinen kestoaika tilikauden
lopussa oli 11 vuotta (2024: 12 vuotta).
Konserni olettaa maksavansa 1,6 milj. euroa etuuspohjaisiin
järjestelyihinsä vuonna 2026.
28.5. Järjestelyyn kuuluvien varojen jakautuminen
31.12. omaisuusryhmittäin
2025 2024 Oman pääoman ehtoiset 5,0 6,8 instrumentit V elkainstrumentit 30,2 29,3 V akuutukset 2,1 1,9 Kiinteist ösijoitukset 4,7 5,9 Muut 6,5 9,2 Järjestelyyn kuuluvat v arat 48,5 53,2 yhteensä
Järjestelyyn kuuluvissa varoissa ei ole suoria sijoituksia
Konecranes Oyj:n osakkeisiin tai varoihin.
Käytännössä kaikilla oman pääoman ehtoisilla ja
velkainstrumenteilla on noteeratut hinnat aktiivisilla
markkinoilla. Järjestelyihin kuuluvat varat ovat Isossa-
Britanniassa, Sveitsissä, Saksassa, Filippiineillä ja Intiassa.
Isossa-Britanniassa sijaitsevan eläkesäätiön politiikka on
sijoittaa noin 20–25 % kasvukohteisiin, kuten osakkeisiin
sekä kiinteistö- ja kasvurahastoihin, ja 75-80 % riskiä
vähentäviin sijoituskohteisiin, kuten yritysten velkakirjoihin
ja kiinteisiin tai indeksisidottuihin valtion velkakirjoihin.
Sveitsin eläkerahaston varat on suojattu vakuutuksilla. Yhtiö
voi määrittää vain epäsuorasti ja osittain varojen allokaation
johtuen työnantajan ja työntekijöiden 50/50 edustuksesta
säätiön hallituksessa. Järjestelyyn kuuluvien varojen voitto oli
2,1 milj. euroa (2024: -1,2 milj. euroa).
167
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
29. Osakeperusteiset kannustinjärjestelmät
1
Suoriteperusteiset Järjestelmä Järjestelmä Järjestelmä Järjestelmä Järjestelmä osakepalkkiojärjestelmät 2021-2023 2022-2024 2023-2025 2024-2026 2025-2027 Ansaintajakso 1.1.2021–31.12.2023 1.1.2022–31.12.2024 1.1.2023–31.12.2025 1.1.202 4–31.12.2026 1.1.2025–31.12.2027 Oikeuden syntymisaika 2024 2025 2026 2027 2028 Osallistujien enimmäismäärä 170 170 170 170 170 Osakkeiden enimmäismäärä 634 921 600 000 700 000 600 000 400 000 Markkinaperusteista riippuma ton Erilliset tavoitt eet Erilliset tavoitt eet Kumulatiiviset Kumulatiiviset Kumulatiiviset ansaintakriteeri joka vuodelle:joka vuodelle:tavoitt eet:tavoitt eet:tavoitt eet:1 11 1 1 Oikaistu EPS Oikaistu EPS (60 %)Oikaistu EPS (55 %)Oikaistu EPS Oikaistu EPS (80 %)Liikev aihdon Liikev aihdon Oman toiminnan keskimääräinen keskimääräinen hiilidioksidipäästöt vuotuinen vuotuinen (10 %) kasvuvauhti CAGR kasvuvauhti Konecranesin (40 %)CAGR (35 %), EcoV adis-luokitus oman toiminnan vuonna 2027 (10%)hiilidioksidipäästöt (10 %)
Palkkio maksetaan kokonaisuudessaan, mikäli järjestelmän
ehdot täyttyvät. Kannustinjärjestelmän mahdolliset palkkiot
maksetaan ansaintajakson jälkeen osittain yhtiön osakkeina
ja osittain rahana. Rahaosuudella pyritään kattamaan
palkkioista osallistujille aiheutuvia veroja ja veronluonteisia
maksuja. Palkkiota ei pääsääntöisesti makseta, jos
osallistujan työ- tai toimisuhde päättyy ennen palkkion
maksua.
Sitouttava osakepalkkiojärjestelmä
Sitouttavan osakepalkkiojärjestelmän 2017 kohde-
ryhmään kuuluvat tietyt Konecranesin avainhenkilöt.
Sitouttamisajanjaksojen pituudet ovat 12-36 kuukautta.
Palkkion maksaminen edellyttää, että avainhenkilön työ- tai
toimisuhde jatkuu sitouttamisjakson loppuun asti. Koko
järjestelmän perusteella jaettavat palkkiot ovat yhteensä
enintään 200 000 Konecranes Oyj:n osaketta sisältäen
myös rahana maksettavan osuuden. Vuoden 2025 aikana
jaettiin 5 151 osaketta (6 868 osaketta vuonna 2024)
sitouttavasta osakepalkkiojärjestelmästä.
Omistusvelvollisuudet
Konsernin johtoryhmän jäsenen on omistettava vähintään 50
prosenttia näiden järjestelmien perusteella saamistaan net-
to-osakkeista, kunnes hänen osakeomistuksensa Konecra-
nesissa yhteensä vastaa hänen bruttovuosipalkkansa arvoa.
Tämä osakemäärä on omistettava niin kauan kuin jäsenyys
konsernin johtoryhmässä jatkuu.
Käypä arvo
Omina osakkeina maksettava osuus myönnetyistä osakepalk-
kio-oikeuksista perustuu myöntämispäivän käypään arvoon,
joka on laskettu Monte Carlo -simulointimallilla ottaen huo-
mioon osakepalkkiojärjestelmän ehdot. Malli simuloi konsernin
osakkeenomistajan tuotot ja vertaa niitä kilpailijayrityksiä
vastaan. Se ottaa huomioon historialliset ja oletetut osingot
ja konsernin sekä kilpailijayritysten osakkeen arvon vaihtelun
kovarianssin ennustaessaan suhteellista osakkeen tuotto-
kykyä. Rahalla maksettavan osuuden käypä arvo mitataan
jokaisena tilinpäätöspäivänä käyttämällä binomimalleja ottaen
huomioon osakepalkkioiden myöntämisehdot ja erityiset
tavoitetasot.
Henkilöstön osakesäästöohjelma
Konserni on ottanut käyttöön osakesäästöohjelman, jossa
ohjelmaan osallistuva henkilö saa maksutta yhden lisäosak-
keen kutakin kahta säästöosaketta kohden. Lisäosakkeet
annetaan osallistujille, jos he omistavat säästökaudelta han-
kitut säästöosakkeet määrätyn omistusjakson päättymiseen
saakka. Lisäosakkeet maksetaan Konecranesin osakkeina ja
osin rahana. Ohjelman kulut jaksotetaan säästöosakkeiden
omistusjaksolle ja ne perustuvat neljännesvuosittaisiin sääs-
töosakkeiden määriin.
Omina osakkeina maksettava osuus myönnetyistä osake-
palkkioista perustuu myöntämispäivän käypään arvoon,
joka on laskettu binomisella mallilla ottaen huomioon
osakesäästöohjelman ehdot. Rahalla maksettavan osuuden
käypä arvo mitataan jokaisena tilinpäätöspäivänä käyttämällä
binomimalleja ja ottaen huomioon osakesäästöohjelman
myöntämisehdot sekä muut määritellyt ehdot.
1) Osakekohtaiseen tulokseen tehtävät oikaisut sisältävät uudelleenjärjestelykuluja, yritysjärjestelyihin liittyviä transaktiokustannuksia sekä muita
erikseen määriteltyjä poikkeuksellisia eriä.
168
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
29.1. Osakeperusteisten kannustusjärjestelmien kulut
29.3. Henkilöstön osakesäästöohjelmassa
myönnettyjen brutto-osakkeiden muutokset
29.2. Osakepalkkiojärjestelmässä myönnettyjen
brutto-osakkeiden muutokset
2025 2024 Kulut omana pääomana 14,1 19,0 suoritetta vista maksuista Kulut rahana suoritetta vista kuluista 2,7 2,0 Kulut osakeperusteisista 16,8 21,0 kannustusjärjestelmistä yhteensä
2025 2024 Osakkeiden Osakkeiden määrä määrä Lukumäärä 1.1. 1 686 912 1 738 290 Myönnetyt palkkio-osakkeet 322 399 552 100 Lunastetut palkkio-osakkeet -359 584 -382 194 T oteutumatt omat palkkio-osakkeet -167 826 -166 884 Menetetyt palkkio-osakkeet -138 821 -54 400 Lukumäärä 31.12. 1 343 080 1 686 912
Rahaosuutta vastaava vieraan pääoman määrä taseessa oli
3,8 milj. euroa (2024: 2,5 milj. euroa).
2025 2024 Osakkeiden Osakkeiden määrä määrä Lukumäärä 1.1. 197 654 201 784 Myönnetyt palkkio-osakkeet 40 047 49 135 Lunastetut palkkio-osakkeet -67 7 41 -40 985 Menetetyt palkkio-osakkeet -4 957 -12 280 Lukumäärä 31.12. 165 004 197 654
29.4. Osakepalkkiojärjestelmän käyvän arvon
määrityksessä käytetyt oletukset
Rahalla maksettavan osuuden käypä arvo arvostetaan
jokaisena tilinpäätöspäivänä siihen asti, kunnes palkkio
maksetaan. Tästä syntyvän vieraan pääoman määrä on
täten yhdenmukainen Konecranes Oyj:n osakkeen arvon
kanssa. Omana pääomana maksettavan osuuden käypä arvo
perustuu myöntämispäivän Konecranesin osakkeen käypään
arvoon sekä oletettuun osinkotuottoon.
2025 järjestelmä 2024 järjestelmä 2023 järjestelmä 2022 järjestelmä 2021 järjestelmä Osakkeen käypä arvo 63,75 52,95 35,34 22,13 38,77 myöntämishetk ellä, EUR Osakkeen käypä arvo raport ointipäivänä 93,90 93,90 93,90 93,90 93,90 31.12., EUR Osakkeen käypä arvo lunastushetkellä, 68,47 48,40 EUR Oletettu vola tiliteetti, % * 32,6 % 35,9 % 34,0 % 48,0 % 26,0 %Riskitön kork o, % 2,1 % 3,0 % 2,8 % 0,7 % 0,0 %Oletettu osinko tuotto, EUR 1,7 1,5 1,4 1,3 1,7 Oletettu voimassaoloaika vuosina 3,0 3,0 2,9 2,8 2,8 P ainotettu jäljellä ole va voimassaoloaika 2,4 1,4 0,4 0,0 0,0 vuosina Myöntämispäiv än käyvän arvon 63,78 52,87 31,21 18,20 33,75 painotettu k eskiarvo, EUR Käytetty malli Black-Scholes Black-Scholes Black-Scholes Black-Scholes Black-Scholes
* Oletettu volatiliteetti on laskettu Konecranesin osakkeen historiallisesta volatiliteetista, joka perustuu vastaavan maturiteetin
kuukausittaisiin volatiliteettiarvoihin.
30. Lähipiiritapahtumat
Konsernin lähipiiriin kuuluvat tytär-, osakkuus- ja yhteis-
yritykset ja yhteiset toiminnot (katso yhtiölista), eläkesäätiö
Isossa-Britanniassa sekä konsernin johdon avainhenkilöt
ja suurimmat osakkeenomistajat. Konsernin johdon avain-
henkilöt koostuvat hallituksesta, toimitusjohtajasta ja kon-
sernin johtoryhmästä.
30.1. Johdon palkkiot
Hallitus
Hallituksen jäsenten palkkioista päättää yhtiökokous
nimitysvaliokunnan ehdotuksen perusteella. Vuoden
2025 yhtiökokous vahvisti vuosipalkkioiksi: hallituksen
puheenjohtaja 160 000 euroa (2024: 150 000 euroa),
varapuheenjohtaja 100 000 euroa (2024: 100 000 euroa)
ja muut hallituksen jäsenet 72 000 euroa (2024: 70 000
euroa). Mikäli hallituksen jäsenen toimikausi päättyy ennen
vuoden 2026 varsinaisen yhtiökokouksen päättymistä,
hän on oikeutettu todellisen toimikautensa keston mukaan
määräytyvään osuuteen vuosipalkkiosta. Hallituksen
jäsenet ovat myös oikeutettuja 1 000 euron suuruiseen
kokouspalkkioon jokaisesta hallituksen kokouksesta, johon
he osallistuvat (2024: 1 000 euroa). Lisäksi valiokunnan
kokoukseen osallistumisesta myönnetään 1 500 euron
suuruinen kokouskohtainen palkkio (2024: 1 500 euroa).
Tarkastusvaliokunnan puheenjohtaja on kuitenkin oikeutettu
169
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
2025 Maksetut kokonaispalkkiot Osakkeiden lkm osana Osakepalkkion Rahana maksettu Kokonais- hallituksen jäsenille:kokonaispalkkiota arvo, EUR palkkio, EUR palkkio, EUR Hallituksen puheenjohtaja 923 62 787 119 713 182 500 Hallituksen jäsenet 2 635 179 271 410 229 589 500 Yhteensä 3 558 242 058 529 942 772 000
2024 Maksetut kokonaispalkkiot Osakkeiden lkm osana Osakepalkkion Rahana maksettu Kokonais- hallituksen jäsenille:kokonaispalkkiota arvo, EUR palkkio, EUR palkkio, EUR Hallituksen puheenjohtaja 1 362 69 831 150 169 220 000 Hallituksen jäsenet 3 17 4 167 553 434 947 602 500 Yhteensä 4 536 237 384 585 116 822 500
5 000 euron (2024: 5 000 euroa) ja henkilöstövaliokunnan
puheenjohtaja 3 000 euron (2024: 3 000 euroa) suuruiseen
kokouspalkkioon jokaisesta valiokunnan kokouksesta,
johon hän osallistuu.
Ehdotuksen mukaan 40 % vuosipalkkiosta käytetään
yhtiön osakkeiden hankkimiseen hallituksen jäsenten
nimiin. Palkkion maksaminen voi tapahtua myös
luovuttamalla yhtiön hallussa olevia omia osakkeita
yhtiökokouksen hallitukselle antaman valtuutuksen nojalla.
Siinä tapauksessa, että osakkeiden hankkimista ei voida
toteuttaa yhtiöstä tai hallituksen jäsenestä johtuvan syyn
vuoksi, maksetaan koko palkkio käteisenä.
Matkakustannukset korvataan laskuja vastaan.
2025 2024 P alkka ja muut edut, EUR (Marko T ulokas 1.6. – 31.12.2025, Anders Sv ensson 1.1.2024 – 31.5.2025) 784 536 850 950 Vuosit ason muuttuvat palkanosa t, EUR 7 48 992 778 480 Yhteensä 1 533 528 1 629 430 Lakisääteiset eläk ekulut, EUR (Marko T ulokas 1.6. – 31.12.2025, Anders Sv ensson 1.1.2024 – 31.5.2025) 273 787 292 858 Lisäeläkekulut, EUR (Marko T ulokas 1.6. – 31.12.2025, Anders Svensson 1.1.2024 – 31.5.2025) 17 4 759 163 600 Yhteensä 448 546 456 458 V aratut toimitusjoht ajan vuositason muuttuva t palkanosat 366 696 7 60 517 V arattu muuttuva palkanosa makset aan seuraavan vuoden aikana.Osakeomistus Konecranes Oyj:ssä (osakk eiden lukumäärä) 23 759 7 938 Osakepohjaisen kannustinjärjestelmän osak eoikeudet 35 687 114 802 Osakeperusteist en maksujen kulut tuloslaskelmassa, EUR -1 139 57 4 1 111 868 Eläkeikä 65 vuotta 63 vuotta Irtisanomisaika 6 kk 18 kk palkkaa ja Irtisanomiskorvaus (sisält ää 6 kuukauden irtisanomisajan)luontoisetuja vastaa va summa
Lakisääteiset eläkekulut olivat 0,0 milj. euroa vuonna 2025 (0,1 milj. euroa vuonna 2024).
Toimitusjohtaja
Henkilöstövaliokunta seuraa toimitusjohtajan suoritusta.
Tämän ja muiden asiaan vaikuttavien tekijöiden perusteella
hallitus määrittää toimitusjohtajan kokonaispalkkion.
Konecranes ilmoitti 20.1.2025, että Anders Svensson
on päättänyt jättää yhtiön. Hän luopui toimitusjohtajan
tehtävästään 31.5.2025. Konecranes ilmoitti 15.5.2025, että
Marko Tulokas on nimitetty yhtiön uudeksi toimitusjohtajaksi
ja hän aloitti uudessa roolissaan 1.6.2025.
170
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Konsernin johtoryhmä
Konsernin johtoryhmä (KLT) kokoontuu tarpeen mukaan,
yleensä kuukausittain. Liiketoiminta-alueilla on omat
johtoryhmänsä, jotka kokoontuvat säännöllisesti. Vain
konsernin johtoryhmä luokitellaan konsernin lähipiiriin
kuuluviksi avainhenkilöiksi johtuen päätöksentekovallasta.
Konsernin johtoryhmään (KLT) kuuluvat seuraavat jäsenet:
• Toimitusjohtaja
• Finanssijohtaja, Toimitusjohtajan sijainen
• Johtaja, Kunnossapito ja teollisuuslaitteet
• Johtaja, Satamaratkaisut
• Johtaja, Strategia ja liiketoiminnan kehittäminen
• Yhteiskuntasuhde- ja brändijohtaja
• Teknologiajohtaja
• Henkilöstöjohtaja
• Lakiasiainjohtaja
Henkilöstövaliokunta tekee hallitukselle toimitusjohtajan
suosituksesta esityksen konsernin johtoryhmän jäsenten
peruspalkkion ja kannustintasojen hyväksymisestä.
Johtoryhmän suomalaisten jäsenten eläkeikä (pois lukien
toimitusjohtaja) määräytyy työntekijäin eläkelain (TyEL)
mukaan. Johtoryhmän suomalaiset jäsenet osallistuvat
lisäksi avainhenkilöille tarjottuun maksuperusteiseen ryh-
mäeläkevakuutusjärjestelmään. Yhtiön maksuperusteinen
eläkemaksu on 1 % vuosipalkasta, johon ei kuulu tulos-
palkkiot (vuosittainen tai pitkän aikavälin palkitseminen).
Suomalaisilla johtoryhmän jäsenillä on myös henki- ja
tapaturmavakuutukset. Ulkomaisilla johtoryhmäjäsenillä on
paikalliset vakuutukset.
Konsernin johtoryhmä, ilman toimitusjohtajaa 2025 2024 P alkka ja muut edut, EUR 2 839 37 6 2 275 799 Vuosit ason muuttuvat palkanosa t, EUR 2 085 543 1 722 590 Yhteensä 4 924 919 3 998 389 Lakisääteiset eläk ekulut, EUR 623 347 465 845 Lisäeläkekulut, EUR 37 155 16 227 Yhteensä 660 502 482 073 Osakeomistus Konecranes Oyj:ssä (osakk eiden lukumäärä) 182 781 157 049 Osakepohjaisen kannustinjärjestelmän osak eoikeudet 229 186 240 100 Osakeperusteist en maksujen kulut tuloslaskelmassa, EUR 2 531 592 2 122 980
Yhtiön johtoon kuuluvien avainhenkilöiden työsuhde-etuudet vuonna 2025 olivat yhteensä 9,3 milj. euroa
(10,6 milj. euroa vuonna 2024).
Konecranesin ja sen hallituksen jäsenten tai Konecranesin johtoryhmän (avainhenkilöt) tai näihin jäseniin
läheisesti liittyvien henkilöiden tai organisaatioiden välillä, joissa näillä henkilöillä on määräysvalta tai
merkittävä vaikutusvalta, ei ole tapahtunut olennaisia liiketoimia. Hallituksen tai Konecranesin johtoryhmän
jäsenille ei ole myönnettyjä lainoja tai takauksia vuoden 2025 ja 2024 lopussa.
2025 2024 T uotteiden ja palv eluiden myynnit osakkuusyhtiöille ja yht eisjärjestelyille 15,1 15,9 Saat ava t osakkuusyhtiöiltä ja yht eisjärjestelyiltä 2,2 2,2 T uotteiden ja palv eluiden ostot osakkuus yhtiöiltä ja yhteisjärjest elyiltä 71,3 67,6 V elat osakkuusyhtiöille ja yht eisjärjestelyille 0,4 0,7
30.2. Liiketapahtumat osakkuus- ja yhteisjärjestelyjen kesken
Myynnit ja ostot lähipiirin kesken tehdään normaaleja kauppaehtoja noudattaen.
171
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
2025 2024 Käypään Käypään arvoon laajaan Käypään arvoon Jaksotettuun arvoon laajaan Käypään arvoon Jaksotettuun tuloslaskelmaan tulosvaikutteisesti hankintamenoon T ase-erien tuloslaskelmaan tulosvaikutteisesti hankintamenoon T ase-erien Rahoitusvara t kirjattav at kirjattav at kirjattav at kirjanpitoarvot kirjattav at kirjattav at kirjattav at kirjanpitoarvot L yhytaikaiset rahoitusv arat Myyntisaamiset ja muut saamiset 0,0 0,0 603,5 603,5 0,0 0,0 67 6,9 67 6,9 Johdannaissopimukset 13,6 9,4 0,0 22,9 7,0 4,4 0,0 11,4 Rahat ja pankkisaamiset 0,0 0,0 631,9 631,9 0,0 0,0 710,0 710,0 Yhteensä 13,6 9,4 1 235,4 1 258,3 7,0 4,4 1 386,8 1 398,2 Rahoitusvelat Pitkäaikaiset rahoitusvelat Korolliset vela t 0,0 0,0 303,7 303,7 0,0 0,0 539,3 539,3 Muut velat 0,0 0,0 9,4 9,4 0,0 0,0 8,8 8,8 L yhytaikaiset rahoitusvela t Korolliset vela t 0,0 0,0 166,2 166,2 0,0 0,0 356,3 356,3 Johdannaissopimukset 3,2 3,1 0,0 6,4 14,6 12,7 0,0 27,3 Ostov elat ja muut velat 0,0 0,0 387,5 387,5 0,0 0,0 402,7 402,7 Yhteensä 3,2 3,1 866,7 873,1 14,6 12,7 1 307,2 1 334,5
31. Annetut vakuudet ja muut
vastuusitoumukset
2025 2024 V astuut omista kaupallisista sitoumuksista T akaukset 1 000,2 1 176,0 Muut vastuut 34,5 7 4,7 Yhteensä 1 034,7 1 250,8
Ajoittain Konecranes tarjoaa asiakkailleen takauksia
konsernin ja asiakkaan tekemän sopimuksen mukaisten
velvoitteiden takaamiseksi. Investointituotteiden (koneiden)
myynnissä tyypillisimmät takaustyypit ovat:
• tarjousajantakaukset (bid bonds), jotka annetaan
asiakkaalle tarjousprosessin takaamiseksi
• ennakontakaukset, jotka annetaan asiakkaalle turvaamaan
heidän konsernille suorittamansa projektin ennakkomaksut
• suoritustakaukset, jotka turvaavat asiakkaita siltä, että
konserni hoitaa sopimuksen mukaiset velvoitteensa
• takuuajantakaukset, jotka turvaavat asiakkaita takuuajan
virheiden korjaukselta
Ehdolliset velat liittyen oikeudenkäynteihin
Konecranes on osapuolena erilaisissa normaaliin
liiketoimintaan liittyvissä oikeudenkäynneissä ja riita-asioissa
eri maissa. Nämä oikeudenkäynnit, vaateet ja muut kiistat
ovat tyypillisiä tälle teollisuudenalalle ja maailmanlaajuiselle
palvelu- ja tuotevalikoimallemme. Näitä riita-asioita
ovat sopimusoikeudelliset kiistat, takuuseen perustuvat
vaatimukset, tuotevastuut (suunnittelu- ja valmistusvirheet,
puutteet varoitusvelvollisuuden täyttämisessä ja
asbestivastuut), työsuhde- ja autovahinkoasiat sekä muut
yleiset vahingonkorvausvaatimukset.
Näiden oikeudenkäyntien ja riita-asioiden taloudellista
vaikutusta ei voida varmuudella ennustaa, mutta
Konecranes-konserni uskoo tällä hetkellä käytössä
olevan tiedon perusteella ja ottaen huomioon olemassa
olevan vakuutusturvan ja tehdyt varaukset, ettei näillä ole
olennaista haitallista vaikutusta konsernin taloudelliseen
asemaan.
32. Rahoitusvarat ja -velat
32.1. Rahoitusvarojen ja -velkojen kirjanpitoarvot
Lisätietoja johdannaissopimuksista on esitetty liitteessä 34.
172
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
32.2. Käyvät arvot
Oheisessa taulukossa on luokiteltuna konsernin
rahoitusvarojen ja -velkojen tasearvot ja käyvät arvot:
T asearvo Käypä arvo Rahoitusvara t 2025 2024 2025 2024 Liite L yhytaikaiset rahoitusv arat Myyntisaamiset ja muut saamiset 603,5 676,9 603,5 67 6,9 19,20 Johdannaissopimukset 22,9 11,4 22,9 11,4 34.1 Rahat ja pankkisaamiset 631,9 710,0 631,9 710,0 22 Yhteensä 1 258,3 1 398,2 1 258,3 1 398,2 Rahoitusvelat Pitkäaikaiset rahoitusvelat Korolliset vela t 303,7 539,3 306,3 546,1 2 7.1 Muut velat 9,4 8,8 9,4 8,8 L yhytaikaiset rahoitusvela t Korolliset vela t 166,2 356,3 167,6 357,0 27.2 Johdannaissopimukset 6,4 27,3 6,4 27,3 34.1 Ostov elat ja muut velat 387,5 402,7 387,5 402,7 25.2 Yhteensä 873,1 1 334,5 877,2 1 342,0
Johto on arvioinut, että rahojen ja lyhytaikaisten talletusten,
myyntisaamisten, ostovelkojen, pankkitilien limiittien ja
muiden lyhytaikaisten velkojen käyvät arvot ovat samat kuin
tasearvot näiden instrumenttien lyhytaikaisuuden takia.
Rahoitusvarojen ja -velkojen käyvät arvot on esitetty siihen
arvoonsa, joilla riippumattomat osapuolet voisivat tehdä
tällä instrumentilla kauppaa muuten kuin pakotettuna
tai selvitystilan alaisena. Pitkäaikaisten korollisten
(kiinteä- tai muuttuvakorkoiset) lainojen käypä arvo on
arvioitu perustuen eri muuttujiin, kuten korko ja lainan
riskiominaisuudet.
IFRS 7 vaatii, että käyvän arvon hierarkian mukainen
rahoitusinstrumenttien luokittelu perustuu siihen, minkä
tasoisesta tiedosta käyvät arvot on johdettu. Tämä luokittelu
käyttää kolmitasoista hierarkiaa:
• Taso 1 – perustuu julkisesti noteerattuun hintaan aktiivisilla
markkinoilla samalle instrumentille
• Taso 2 – ei perustu suoraan markkinoilla noteerattuun
hintaan, mutta arvostuksessa käytetään parametreja, jotka
perustuvat joko suoraan (noteeratut hinnat) tai epäsuorasti
(johdettu noteeratuista hinnoista) luokan 1 mukaisiin
instrumentteihin
• Taso 3 – arvostus perustuu parametreihin, jotka eivät ole
johdettavissa julkisesta markkinainformaatiosta
173
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
32.3. Käypien arvojen hierarkia
Oheisessa taulukossa on esitetty käypiin arvoihin esitetyt
rahoitusvarat ja -velat käyvän arvon hierarkian kolmen luokan
mukaisesti.
2025 2024 Rahoitusvara t T aso 1 T aso 2 T aso 3 T aso 1 T aso 2 T aso 3 Johdannaissopimukset V aluuttat ermiinisopimukset 0,0 22,9 0,0 0,0 11,4 0,0 Korkojohdannaiset 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 Hyödykejohdannaiset 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 Yhteensä 0,0 22,9 0,0 0,0 11,4 0,0 Muut rahoitusvara t Rahat ja pankkisaamiset 631,9 0,0 0,0 709,9 0,0 0,1 Yhteensä 631,9 0,0 0,0 709,9 0,0 0,1 Rahoitusvara t yhteensä 631,9 22,9 0,0 709,9 11,4 0,1 Rahoitusvelat Johdannaissopimukset V aluuttat ermiinisopimukset 0,0 6,1 0,0 0,0 26,9 0,0 Korkojohdannaiset 0,0 0,0 0,0 0,0 0,3 0,0 Hyödykejohdannaiset 0,0 0,2 0,0 0,0 0,1 0,0 Yhteensä 0,0 6,4 0,0 0,0 27,3 0,0 Muut rahoitusvelat Korolliset vela t 0,0 4 69,8 0,0 0,0 895,6 0,0 Muut velat 0,0 0,0 4,2 0,0 0,0 2,3 Yhteensä 0,0 469,8 4,2 0,0 895,6 2,3 Rahoitusvelat yhteensä 0,0 476,2 4,2 0,0 922,9 2,3
Rahoitusvarojen ja -velkojen käyvän arvon luokittelussa ei
ollut merkittäviä muutoksia vuonna 2025 ja 2024. Myöskään
käyvän arvon luokkien välillä ei ollut merkittäviä siirtoja erien
välillä.
33. Rahoitusriskien hallinta
Konecranesin liiketoiminnan luonteeseen sekä
maailmanlaajuiseen toimintaan liittyy erilaisia rahoitusriskejä.
Tällaisia rahoitusriskejä ovat (i) markkinariskit, kuten
mahdolliset epäsuotuisat vaihtelut valuuttakursseissa,
koroissa sekä hyödykehinnoissa, (ii) likviditeettiriskit sekä (iii)
luotto- ja vastapuoliriskit.
33.1. Markkinariskit
Konsernin kansainvälisen liiketoiminnan rahoitusriskien
tunnistamisen, arvioinnin ja hallinnan vastuu on jaettu
Group Treasuryn ja liiketoimintayksiköiden välillä.
Konsernin menettelytavan mukaan kuitenkin valtaosa
rahoitusriskien hallinnasta on keskitetty Group Treasuryyn.
Group Treasury operoi konsernin pääkonttorissa toimivan
juridisen yksikön Konecranes Finance Oy:n nimissä toimien
konsernin sisäisenä pankkina. Keskittämisellä ja sisäisten
valuuttavirtojen netottamisella voidaan minimoida ulkoiset
suojaustarpeet.
Konecranes Finance Oy ei ole tulosyksikkö siinä mielessä,
että se pyrkisi maksimoimaan voittoaan. Yhtiön tavoitteena
on tuottaa konsernin liiketoimintayksiköille palveluja, joiden
avulla ne vähentävät rahoitusriskejään.
Konsernin kansainväliseen liiketoimintaan liittyy markkina-
riskejä, kuten valuutta-, korko- ja hyödykeriski. Rahoitusriskien
hallinnan tavoitteena on lisätä liiketoiminnan lyhyen tähtäyksen
vakautta vähentämällä haitallisia vaikutuksia hintavaihteluista ja
muista epävarmuustekijöistä rahoitusmarkkinoilla.
Yksiköt suojaavat riskinsä sisäisesti Group Treasuryn kanssa.
Tämän tuloksena suurin osa rahoitusriskeistä keskitetään
yhteen yhtiöön, Konecranes Finance Oy:öön, jotta niitä
voidaan arvioida ja hallita tehokkaasti.
Luokan 3 arvostukset muissa veloissa sisältävät ehdollisia
kauppahintoja liiketoimintojen tai määräysvallattomien
osakkeenomistajien osuuksien hankinnasta sekä
osakepalkkiojärjestelmän rahalla maksettavasta osuudesta
syntyneen velan.
174
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Lähes kaikki varainhankinta, kassanhallinta sekä valuutta-
kauppa pankkien ja muiden ulkopuolisten vastapuolien
kanssa tehdään ja johdetaan konsernin rahoituspolitiikan
mukaisesti keskitetysti Konecranes Finance Oy:ssä. Vain
muutamassa erikoistapauksessa, jossa paikallinen kes-
kuspankkisääntely kieltää sisäiset palvelut suojauksessa ja
rahoituksessa, täytyy se tehdä suoraan liiketoimintayksikön ja
pankin välillä, kuitenkin Group Treasuryn valvonnan alaisena.
Konecranes Finance Oy käyttää treasury-järjestelmää,
joka mahdollistaa käytännöllisesti katsoen reaaliaikaisen
transaktioiden prosessoinnin ja kattavan toiminta- ja
tulosseurannan. Säännöllinen raportointi tapahtuu viikoittain
ja se kattaa konsernitason kaupalliset ja rahoituksen
kassavirrat, valuuttaposition, nettovelkatilanteen,
johdannaissalkun ja rahoitustransaktioiden vastapuoliriskit.
Lisäksi kaikki konsernin yhtiöt osallistuvat kuukausittaiseen
sisäisen ja ulkoisen laskennan raportointiin.
Valuuttariski
Konsernin kansainväliseen liiketoimintaan liittyy valuuttariski.
Kuitenkin suurimmalla osalla liiketoimintayksiköistä on
transaktioita vain omassa valuutassaan. Toisin sanoen
näiden yksiköiden myyntituotot, kulut ja sisäinen
rahoitus Konecranes Finance Oy:stä on niiden omassa
paikallisvaluutassa. Vain 30 noin 110 konserniyhtiöstä
käyttää säännöllisesti toiminnassaan ulkomaan valuuttaa.
Nämä yhtiöt suojaavat valuuttariskinsä Konecranes
Finance Oy:n kanssa. Liiketoiminta-alueesta ja
kassavirtojen todennäköisyydestä riippuen suojautuminen
kattaa liiketoiminnan kassavirrat seuraavien 1–24
kuukauden ajalta ja se toteutetaan käyttämällä sisäisiä
valuuttatermiinisopimuksia. Täten Konecranes Finance Oy
voi hallita koko konsernin valuuttariskiä. Konserniyhtiöiden
vieraan valuutan määräinen sisäinen, ja mahdollinen ulkoinen,
lainaus netottaa joitakin näistä suojattavista kassavirroista.
Jäljelle jäävä nettopositio suojataan liikepankkien kanssa
tehtävillä valuuttatermiinisopimuksilla tai valuuttaoptioilla.
Vain suojauslaskentaan kuuluvia kassavirtoja ei voi netottaa
sisäisten kassavirtojen kanssa. Suojausinstrumentteja
käytetään, kun suojausvaikutusta ei saavuteta konsernin
sisäisellä netotuksella.
Liiketoimintayksiköiden vieraan valuutan määräiset
tarjoukset voidaan tarvittaessa suojata valuuttaoptioilla,
mutta yleensä riski katetaan valuuttaklausuulilla
tarjouksessa.
Tiettyihin raskasnosturiprojekteihin sovelletaan IFRS 9:n
mukaista suojauslaskentaa. Suojaus toteutetaan käyttämällä
valuuttatermiinisopimuksia. Tällä hetkellä ainoastaan
USD-määräisiin projekteihin sovelletaan suojauslaskentaa.
Suojauslaskentaportfolio muodostuu USD-määräisistä
myynneistä sekä ostoista, joissa bruttovirrat suojataan
toisistaan erillään. Vuoden 2025 lopussa suojauslaskennan
nettokassavirrat olivat yhteensä 235 milj. USD (vuonna 2024
195 milj. USD).
Seuraava taulukko esittää Konecranes Finance Oy:n
transaktioposition 31.12.2025 ja 31.12.2024 (luvut miljoonia
euroja):
2025 2024 AED 1 -1 AUD 40 43 BRL 4 2 CAD 35 49 CHF 6 4 CLP 1 1 CNY -121 -44 CZK -18 -7 DKK 1 2 GBP 10 49 HUF 0 2 IDR 7 6 ILS 1 1 INR 7 4 JPY 0 3 MXN -5 1 MYR 3 4 NOK 3 3 PHP 7 6 PLN 1 2 RON 1 1 SEK -48 -102 SGD -6 -4 THB 5 4 TWD 0 1 USD 312 354 VND 1 0 ZAR 4 4
175
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
2025 2024 AED 13 12 AUD 18 15 BDT 0 1 BRL 14 16 CAD 10 12 CHF 8 9 CLP 16 15 CNY 103 123 CZK 13 12 DKK 7 9 GBP -3 -1 HKD 1 1 HUF 2 2 IDR 16 20 INR 33 36 JPY -2 -2 MAD 0 1 MXN 5 6 MYR 4 7 NOK 3 3 PEN 7 7 PHP -2 0 PLN 3 3 RON 3 2 RUB 0 0 SAR 4 5 SEK 32 20 SGD 45 33 THB 13 14 TWD 3 3 UAH -1 -2 USD 145 158 VND 1 1 ZAR 9 8
Seuraava taulukko esittää Konecranes-konsernin
translaatioposition, joka on konsernin omien pääomien
arvo paikallisessa valuutassa 31.12.2025 ja 31.12.2024 (luvut
miljoonia euroja):
Johdannaisinstrumenttien nimellis- ja käyvät arvot on esitetty
liitteessä 34.
Muutokset valuuttakursseissa voivat vaikuttaa kannattavuu-
teen ja omien pääomien määrään konsernissa. Yhdysvaltain
dollarilla on selvästi suurin vaikutus, koska monet suuret
nosturiprojektit ovat USD-määräisiä ja konsernilla on paljon
paikallista liiketoimintaa Yhdysvalloissa. Dollarin heikkenemi-
sellä olisi negatiivinen vaikutus.
Seuraava taulukko esittää EUR/USD-valuuttakurssin
muutoksen teoreettisen vaikutuksen konsernin vuotuiseen
liikevoittoon ja omaan pääomaan. Yhdysvaltain dollarin
keskiarvokurssin vahvistuminen euroa vastaan kymmenellä
prosentilla kasvattaa liikevoittoa 54,5 milj. euroa (52,5 milj.
euroa vuonna 2024) ja kasvattaa omaa pääomaa 16,7 milj.
euroa (16,9 milj. euroa vuonna 2024). Alla oleva taulukko
esittää herkkyysanalyysin viimeiseltä kahdelta vuodelta:
Muutos 2025 2024 EUR/USD 2025 Oma 2024 Oma kurssissa Liikevoitto pääoma Liikevoitto pääoma+10 % - 44,6 - 13,7 - 43,0 - 13,8-10 % +54,5 +16,7 +52,5 +16,9
Liikevoiton muutos muodostuu euromääräisten yhtiöiden,
joilla on toistuvaa USD-määräistä myyntiä, transaktioposi-
tiosta, sekä konsernin liikevoitosta Yhdysvaltain dollareissa
euroina. Transaktiopositio on estimoitu vuodelle 2025
(position koko vaihtelee vuosittain pääosin suurten nosturi-
projektien ajoituksen sekä kaupankäyntivaluutan johdosta) ja
laskelma perustuu oletukseen, ettei USD-määräisiä tran-
saktioita ole suojattu. Käytännössä kuitenkin pitkäkestoiset
ja isot projektit, jotka aiheuttavat merkittävimmän osan
transaktioposition vuosittaisesta vaihtelusta, on suojattu
sekä hinnoiteltu projektikohtaisesti, ja herkkyys pohjautuen
avoimeen nettopositioon vuoden 2025 lopun ulkona olevien
myyntisaamisten ja ostovelkojen osalta ei ole materiaalinen.
Oman pääoman muutokseen vaikuttaa konsernin USD-mää-
räisen oman pääoman osuus.
Yhdysvaltain dollarin vahvistumisella on positiivinen vaikutus
konsernin liikevoittomarginaaliin silloin, kun vaikutus on euro-
määräisesti raportoituun liikevaihtoon ja kuluihin nähden epä-
symmetrinen. Tämä johtuu seikasta, että valuuttakurssimuutos
vaikuttaa pääsääntöisesti sekä liikevaihtoon että kuluihin,
mutta osittain ainoastaan toiseen näistä. Kun herkkyysanalyy-
sistä vähennetään Yhdysvaltain dollarimääräinen liikevoitto
sekä pitkäkestoisten projektien kassavirrat, sillä ne hinnoitel-
laan projektikohtaisesti ja hinnoittelua saatetaan käytännössä
muuttaa heijastamaan markkinakurssin muutosta, Yhdysval-
tain dollarin 10 prosentin vahvistumisen on arvioitu kasvattavan
liikevoittoa 15 milj. euroa (13 milj. euroa vuonna 2024).
Korkoriski
Markkinakorkojen muutokset vaikuttavat konsernin
rahoituskustannuksiin sekä korkojohdannaisten käypiin
arvoihin. Korkoriskin hallinnoinnin tavoitteena on
vähentää markkinakorkojen muutoksesta aiheutuvaa
tulosvolatiliteettia tasapainottamalla vaihtuva- ja
kiinteäkorkoisten lainojen keskinäistä suhdetta yhtiön
pääomarakenteen hallinnan ohjeistuksen mukaisesti.
Noin 87 % konsernin korollisesta velasta on euromääräistä
(92 % vuonna 2024). Velkojen valuuttajakauma on esitetty
liitteessä 27.3.
Konsernin pitkäaikaisen velan suhde kokonaisvelkaan
riippuu konsernin nettovelkaantumisasteesta (gearing).
Mitä korkeampi nettovelkaantumisaste on, sitä suurempi
pitkäaikaisten lainojen osuus kokonaisvelkasalkusta pitäisi
olla konsernin pääomarakenteen hallinnan ohjeistuksen
mukaisesti. Pitkäaikaisiin lainoihin liittyvä korkoriski voidaan
suojata korkojohdannaisilla, jotka kuuluvat suojauslaskennan
piiriin. Suojautumistarkoituksessa korkoswap- ja
termiinisopimuksia, korkofutuureja sekä korko-optioita
voidaan käyttää tarvittaessa.
176
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Korkotason yhden prosenttiyksikön muutoksen vaikutus
pitkäaikaiseen velkasalkkuun olisi aiheuttanut konsernin
tuloslaskelmaan ja taseeseen seuraavat vaikutukset:
2025 2025 2024 2024 Korko tason tulos-oma tulos-oma muutos laskelma pääoma laskelma pääoma+1 - 3,0 +0,0 - 5,2 +0,0- 1 +3,0 - 0,0 +5,2 - 0,0
Herkkyysanalyysin laskentaperuste ei huomioi
korollisia saamisia. Tuloslaskelmavaikutus muodostuu
tulosvaikutteisesti kirjattavasta konsernin pitkäaikaisesta
vaihtuvakorkoisesta velasta. Oman pääoman vaikutus
muodostuu laajaan tuloslaskelmaan kirjattavista käyvän
arvon muutoksista, jotka syntyvät suojauslaskennan alaisista
lainasalkkua suojaavista korkojohdannaisista.
Hyödykeriski
Polttoöljyjohdannaisten avulla konserni voi vähentää
öljyn hintavaihteluiden haitallista vaikutusta merirahdin
kustannusnousun osalta. Mikäli merirahdin hinta on osittain
sidottu EU:n kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien hintaan,
konserni voi suojautua johdannaisilla myös näiltä hintariskeiltä.
Tietyissä merkittävissä nosturiprojekteissa voidaan alihankkia
komponentteja, joiden hinta on osittain sidottu tiettyjen
metallien, kuten kuparin tai nikkelin, markkinahintaan. Näissä
tapauksissa konserni voi suojautua kyseisten metallien
hintariskiltä hyödykejohdannaisilla.
Kaiken kaikkiaan energian, päästöoikeuksien ja metallien
yhteenlaskettu hintariski on pieni verrattuna muihin
rahoitusriskeihin eikä sitä voida pitää merkittävänä.
Johdannaisten nimellis- ja käyvät arvot on esitetty liitteessä 34.
Teräksen hinnasta sovitaan osana normaalia
hankintaprosessia. Hintamuutokset vaikuttavat luonnollisesti
tuleviin hankintoihin, mutta nämä muutokset voidaan
huomioida tarjoushintaa loppuasiakkaalle laskettaessa.
Merkittävissä nosturiprojekteissa teräsrakenteet alihankitaan
ja osana normaalia alihankintaprosessia teräs sisältyy
alihankintahintaan (toisin sanoen alihankkijan kanssa on
sovittu kiinteä hinta).
Konserni voi ostaa terästä ja terästuotteita ja näin ollen
myös varastossa voi olla näitä tuotteita. Vaihtelut teräksen
markkinahinnassa voivat vaikuttaa asiakasprojektien
kannattavuuteen tai aiheuttaa varaston epäkuranttiutta.
33.2. Luotto- ja vastapuoliriskit
Luottoriski syntyy tilanteesta, jossa asiakas jättää velvoit-
teensa suorittamatta. Konecranes harjoittaa konservatii-
vista luottopolitiikkaa rajoittaakseen edellä mainittua riskiä.
Vallitsevana käytäntönä Konecranes tutkii asiakkaiden taustat
huolellisesti ennen sitoutumista viralliseen liikesuhteeseen ja
uusilta asiakkailta edellytetään luottotietoraportit. Luottoris-
kiltä suojaudutaan ennakkomaksujen, remburssien, maksuta-
kausten ja luottovakuutusten avulla aina kun se on mahdollista.
Näillä toimintatavoilla ja huolellisella asiakkaan maksukäyttäy-
tymisen seuraamisella luottoriskejä voidaan pienentää.
Liiketoimintayksiköt hallinnoivat liiketoiminnan kassavirtoihin
liittyviä luottoriskejään. Koska asiakkaiden lukumäärä on tällä
hetkellä suuri ja heidän maantieteellinen jakaumansa laaja,
konsernissa ei ole merkittäviä liiketoiminnan kassavirroista
johtuvia luottoriskin keskittymiä. Konsernin luottopolitiikan
mukaisesti asiakkaita ei rahoiteta, lukuun ottamatta
normaaliin kaupankäyntiin liittyviä tavanomaisia maksuehtoja.
Myyntisaamisten ikäjakauma esitetään liitteessä 19.
Luottoriskin teoreettinen enimmäismäärä on myynti- ja
lainasaamisten kirjanpitoarvo.
Vastapuoliriski syntyy tilanteesta, jossa rahoituslaitos
jättää sopimuksen mukaiset rahoitusinstrumentteihin
liittyvät maksuvelvoitteensa täyttämättä. Kaikkia
rahoitusinstrumentteihin liittyviä luottoriskejä hallitaan
Konecranes Group Treasuryssä. Rahoitusinstrumentteihin
ei liity olennaisia riskikeskittymiä. Talletuksia ja
suojausinstrumentteja tehdään useiden eri pankkien kanssa.
Lisäksi rahoitusinstrumenttisopimusten vastapuolina on
ainoastaan konsernin lainasyndikaattiin kuuluvia arvostettuja
pankkeja, joilla kaikilla on korkeat luottoluokitukset. Suurin
osa käytetyistä rahoitusinstrumenteista on luonteeltaan
lyhytaikaisia ja erääntyy vuoden sisällä. Konsernin
ulkopuolisten tahojen kanssa ei ole merkittäviä talletuksia tai
myönnettyjä lainoja.
Konsernin vastapuoliriski kohdistuu myös kassavaroihin, joita
hallinnoidaan useissa pankeissa ympäri maailman. Aktiivisesta
kassanhallintarakenteesta huolimatta konsernin kassavaroja
on pidettävä useissa maissa ja pankeissa, jotta konserniyhti-
öiden riittävä likviditeetti voidaan varmistaa. Group Treasury
valvoo konsernin pankkiriskejä rahoituspolitiikan mukaisesti ja
tekee tarvittaessa toimenpiteitä riskin vähentämiseksi.
Konsernin rahoitusomaisuuden, sisältäen rahat ja pankkisaa-
miset, myyntisaamiset sekä tietyt johdannaissopimukset,
luotto- ja vastapuoliriski toisen osapuolen konkurssitilan-
teessa on arvioitu olevan enimmäismäärältään kyseisten
erien yhteenlaskettu käypä arvo.
33.3. Maksuvalmiusriskit
Maksuvalmiusriskillä tarkoitetaan likvidien varojen tai
rahoituksen saatavuutta. Rahoituksen puute saattaa
vaarantaa normaalin liiketoiminnan ja lopulta jopa kyvyn
suoriutua päivittäisistä maksusitoumuksista.
Maksuvalmiusriskin hallitsemiseksi konserni on hankkinut
kansainväliseltä lainasyndikaatilta 350 miljoonan euron
suuruisen valmiusluottolimiitin (2023-2030). Luottolimiitti
oli vuoden 2025 lopussa käyttämättä. Kattaakseen
lyhytaikaisen rahoitustarpeen Konecranes Finance Oy
voi lainata institutionaalisilta sijoittajilta suomalaisen
yritystodistusohjelman puitteissa (yhteensä 500 milj.
euroa). Lisäksi päivittäisiä rahoitustarpeita varten
liiketoimintayksiköillä on eri puolilla maailmaa tililimiittejä
yhteensä noin 280 milj. euroa. Vuoden 2025 lopussa rahat ja
pankkisaamiset olivat yhteensä 631,9 milj. euroa (710,0 milj.
euroa vuonna 2024).
Konsernin velan rakenne esitetään liitteessä 27.3.
177
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
33.4. Pääomarakenteen hallinta
Konsernin pääomarakenteen hallinnan ensisijainen tavoite on
varmistaa hyvä luottoriskistatus ja liiketoimintoja tukeva terve
taserakenne. Samanaikaisesti konserni pyrkii myös omistaja–
arvon maksimointiin pääomien tehokkaalla käytöllä.
Konsernin pääomarakennetta hallitsemalla ja hienosäätä-
mällä sopeudutaan todennäköisiin muutoksiin taloudelli-
sissa olosuhteissa. Toimenpiteet voivat sisältää muutoksen
osingonmaksussa osakkeenomistajille, omien osakkeiden
takaisinostoa tai uusien osakkeiden liikkeeseenlaskun.
Konserni seuraa pääomarakennettaan nettovelkaantumisas-
teen (gearing) avulla. Tämä lasketaan korollisten velkojen,
vähennettynä rahat ja pankkisaamiset sekä lainasaamiset,
suhteena omaan pääomaan. Vuoden 2025 lopussa nettovel-
kaantumisaste oli -7,8 % (9,9 % vuonna 2024).
Konsernilla on määrällinen tavoite pääomarakenteelle,
jossa korollinen nettovelka / oma pääoma (netto-
velkaantumisaste) on alle 80 %.
Konserni päättää pitkäaikaisen ja lyhytaikaisen velan
suhteesta nettovelkaantumisasteen perusteella. Seuraava
taulukko esittää suuntaa-antavat tavoitearvot pitkäaikaisen
velan osuudelle koko velasta eri velkaantumisasteella:
Pitkäaikaisen velan Nettovelkaantumisaste osuus koko velasta Alle 50 % Alle 1/3 V älillä 50–80 % Välillä 1/3 ja 2/3 Yli 80 % Yli 2/3
Konserni seuraa nettovelkaantumisastettaan viikoittain.
Konsernin pääomarakenteen hallinnan tavoite on saavutettu
viime vuosina.
34. Suojaustoiminta ja
johdannaissopimuskanta
Johdannaissopimukset kirjataan taseeseen sopimuksen-
tekohetkellä käypään arvoonsa ja myöhemmin ne arvoste-
taan tilinpäätöspäivän mukaiseen käypään arvoonsa. Kaikki
johdannaissopimukset raportoidaan varoina, kun käypä arvo
on positiivinen, ja velkoina, kun käypä arvo on negatiivinen.
Suojauslaskentaan kuulumattomat johdannaiset arvoste-
taan käypään arvoonsa ja käyvän arvon muutokset kirjataan
konsernin tuloslaskelmaan. Suojauslaskentaan kuuluvien joh-
dannaissopimusten suojauksen tehokkaan osan käyvän arvon
muutos kirjataan konsernin laajaan tuloslaskelmaan, kun taas
suojauksen tehoton osa kirjataan konsernin tuloslaskelmaan.
Valuuttatermiinien arvostukset perustuvat tilinpäätöspäivän
noteerattuun spot-kurssiin sekä valuuttojen korkonoteerauk-
siin. Koronvaihtosopimuksien arvostukset perustuvat tulevien
kassavirtojen nykyarvoihin, jotka diskontataan noteerattujen
korkojen tuottokäyrien perusteella.
34.1. Johdannaissopimuskannan nimellis-
ja käyvät arvot
2025 2025 2024 2024 Nimellis-Käypä Nimellis-Käypä arvo arvo arvo arvo V aluuttat ermiini-1 379,8 16,8 1 201,3 -15,6 sopimukset Korko-0,0 0,0 300,0 -0,3 johdannaiset Hyödyke-1,6 -0,2 2,6 -0,1 johdannaiset Yhteensä 1 381,4 16,6 1 503,9 -15,9
Johdannaissopimukset, jotka eivät ole suojauslaskennan
instrumentteja
Konserni tekee myös muita johdannaisia, valuuttatermiiniso-
pimuksia tai valuuttaoptioita tarkoituksenaan vähentää tule-
vaisuuden myynteihin ja ostoihin liittyviä riskejä. Nämä muut
sopimukset eivät ole osoitettuja suojauslaskentatarkoituk-
seen ja ne arvostetaan käypiin arvoihinsa tulosvaikutteisesti.
Johdannaissopimusten käyvät arvot tase-erittäin löytyvät liitteestä 32.3.
Rahavirran suojauslaskenta
Valuuttakurssi- ja korkoriski
Valuuttatermiini- ja koronvaihtosopimukset, jotka arvostetaan
käypiin arvoihinsa laajaan tuloslaskelmaan kirjattuina, on osoi-
tettu suojauslaskennan alaisiksi suojausinstrumenteiksi ennus-
tettujen Yhdysvaltain dollarimääräisten myyntien ja ostojen
rahavirtojen sekä korkokulujen osalta. Nämä ennustetut
liiketapahtumat ovat erittäin todennäköisiä ja ne muodostavat
noin 37,2 % konsernin kaikista suojatuista liiketapahtumista.
Valuuttatermiinisopimusten arvot vaihtelevat arvioitujen vie-
raassa valuutassa tapahtuvien myyntien ja ostojen volyymien
sekä termiinikurssien muutosten mukaisesti.
Konserni arvioi valuuttatermiinisopimusten ja koronvaihtosopi-
musten tekohetkellä niiden kriittiset ehdot ja sen, vastaavatko
ne arvioituja erittäin todennäköisiä tulevaisuuden liiketapah-
tumia. Vuosineljänneksittäin konserni suorittaa laadullisen
tehokkuustestauksen tarkastamalla, että suojausinstrumentti
on kytketty siihen liittyviin varoihin ja velkoihin, ennakoituihin
liiketapahtumiin tai sitoviin sopimuksiin suojausstrategian
mukaisesti ja ettei näihin liity luottotappioriskiä. Suojaustu-
loksen tehoton osa kirjataan tulosvaikutteisesti.
Tulevien arvioitujen myyntien, ostojen ja korkokulujen suo-
jauslaskennassa olevien rahavirtojen tehokkuus vuosina
2025 ja 2024 on todettu olevan hyvin tehokas ja realisoitu-
maton nettovoitto tai -tappio vähennettynä näihin suojau-
sinstrumentteihin liittyviin laskennallisiin veroihin on kirjattu
konsernin laajaan tuloslaskelmaan. Määrät, jotka on kirjattu
konsernin laajaan tuloslaskelmaan, löytyvät alla olevasta tau-
lukosta ja niiden uudelleenluokittelu kuluvan vuoden aikana
tilikauden tulokseen konsernin tuloslaskelmasta.
34.2. Rahavirtojen suojaukseen liittyvät arvonmuutokset
2025 2024 Arvo 1.1. -3,8 8,8 Omaan pääomaan kirjatut suojaukset 14,2 -15,7 Laskennalliset verot -2,8 3,1 Arvo 31.12. 7,5 -3,8
178
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
35. Yhtiölista
(1 000 EUR)Osakkeiden Emon Konsernin Emoyhtiön omistamat kirjan-omistus-omistus-tytäryhtiöosakkeet:pitoarvo osuus, %osuus, %Suomi: Konecranes Finance Oy 46 448 100 100 Konecranes Finland Oy 17 163 26,02 100 Konecranes Global Oy 102 391 100 100 Osakkeiden Konsernin kirjan-omistus-Muut tytäryhtiöosakkeet:pitoarvo osuus, %Alankomaat: Konecranes B.V. 4 201 100 Konecranes Cont ainer Handling B.V. 32 901 100 Konecranes Holding B.V. 541 263 100 Konecranes P ort Services B.V. 14 967 100 Konecranes So ftware B.V. 3 677 100 Arabiemiiri-Demag Cranes & Components Holding L td. 5 200 100 kuntien liitto:Demag Cranes & Components (Middle East) FZE 14 120 100 Konecranes Middle East FZE 1 77 4 100 Australia: Konecranes and Demag Pty L td 21 730 100 MHE-Demag Australia Pty L td 1 633 100 Bangladesh: Konecranes and Demag (Bangladesh) L td. 109 100 Belgia: S.A. Konecranes N.V. 6 150 100 Brasilia: Konecranes Demag Brasil Lt da. 32 688 100 Chile: Konecranes Chile SpA 1 100 Espanja: Konecranes and Demag Ibérica, S.L.U. 31 799 100 Polipast os y Instalaciones MEG S.L. 1 497 100 Etelä-A frikka: Konecranes and Demag (Pty) L td. 0 100 Filippiinit: Konecranes (PH), Inc. 16 100 Hongkong: Konecranes Hong K ong Limited 0 100 Indonesia: PT. Konecranes 24 0 100 PT Konecranes Mat erial Handling Indonesia 3 528 100 PT Konecranes T echnology Indonesia 439 100 Intia: Konecranes and Demag Privat e Limited 19 519 100 V oima Cranes & Components Pvt. L td. 0 99,99 Irlanti: Konecranes and Demag Limited 900 100 Iso-Britannia: KCI Holding UK L td. 13 656 100 Konecranes Demag UK Limit ed 46 523 100 Lloyds K onecranes Pension T rustees L td. 0 100 Morris Material Handling L td. 5 75 100 TBA Doncaster Limit ed 2 012 100 TBA Leicester Limit ed 19 795 100 Israel: Konecranes Israel Lt d 0 100
(1 000 EUR)Osakkeiden Konsernin kirjan-omistus-Muut tytäryhtiöosakkeet:pitoarvo osuus, %Italia: Donati Sollev amenti S.r.l. 2 561 100 Konecranes & Demag S.r.l. 13 997 100 Konecranes P ort Solutions Italy S.r.l. 0 100 Itäv alta: Konecranes and Demag Ges.m.b.H. 29 775 100 Japani: Konecranes Company, Ltd. 0 100 Kanada: Konecranes Canada Inc. 893 100 Kiina: Dalian K onecranes Company L td. 2 196 100 Demag Cranes & Components (Shanghai) Co., L td. 4 969 100 Konecranes (Shanghai) Co. L td. 0 100 Konecranes (Shanghai) Compan y Lt d. 4 409 100 Konecranes Manuf acturing (Jiangsu) Co., L td. 28 627 100 Konecranes P ort Machinery (Shanghai) Co., L td. 7 239 100 SWF Krantechnik C o., Lt d. 817 100 Konecranes Hellas Lifting Equipment Kreikka:60 100 and Services S.A.Latvia: SIA Konecranes Latvija 2 100 Liettua: UAB K onecranes 139 100 Luxemburg: Mat erials Handling International S.A. 300 100 Marokko: Konecranes Maghreb S.a.r.l. 0 100 Malesia: Mechanical Handling Engineering (M) Sdn Bhd 0 100 Konecranes Mat erial Handling (Malaysia) Sdn. Bhd. 6 864 100 Rainfields Estat e Sdn Bhd 1 202 100 Meksiko: Konecranes Mexico S.A. de C.V. 2 188 100 Norja: Konecranes AS 3 588 100 Peru: Konecranes P eru S.R.L. 0 100 Portugali: Konecranes and Demag, Lda. 3 293 100 Puola: Konecranes and Demag Sp. z o.o. 1 359 100 Ranska: KCI Holding France SA S 40 500 100 Konecranes and Demag F rance SAS 25 831 100 V erlinde SAS 5 360 100 Romania: S.C. Konecranes S.A. 98 100 S.C. TBA RO S.r.l. 10 100 Ruotsi: Konecranes AB 1 232 100 Konecranes Lifttrucks AB 20 941 100 Konecranes Sw eden Holding AB 1 682 100 Ulvaryd F astighets AB 1 171 100 Saksa: Demag Cranes & Components GmbH 524 384 100 Eurof actory GmbH * 1 239 100 Konecranes GmbH 526 804 100
179
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
(1 000 EUR)Osakkeiden Konsernin kirjan-omistus-Muut tytäryhtiöosakkeet:pitoarvo osuus, %Konecranes Holding GmbH 505 262 100 Konecranes Noell GmbH 17 779 100 Konecranes P ort Services GmbH* 21 214 100 Konecranes R eal Esta te GmbH Co. & K G 36 364 100 Konecranes R eal Esta te V erwaltungs GmbH 28 100 SWF Krantechnik GmbH * 15 500 100 Saudi-Arabia: Saudi Cranes and Steel W orks F actory Co. L td. 9 820 100 Singapore: KCI Cranes Holding (Singapore) Pt e. Lt d. 114 7 64 100 Konecranes (Singapore) Pt e. Lt d. 196 335 100 Slovakia: Konecranes Slov akia s.r.o. 200 100 Slovenia: Konecranes, d.o.o. 200 100 Suomi: Nosturiexpertit Oy 10 100 Sveitsi: K onecranes and Demag AG 17 205 100 T aiwan: Konecranes T aiwan Company Limit ed 1 776 100 T anska: Konecranes Demag A/S 12 561 100 Thaimaa: Katrolin Enterprise (T) L td 84 100 Katrolin Holding (T) L td 96 100 Konecranes (Thailand) L td. 192 100 Mahakorn (T) L td 82 100 Konecranes Mat erial Handling (Thailand) L td. 3 7 61 100 MHE-Demag T echnology (T) Ltd 252 100 Scenic W ealth (T) L td 140 100 T sekin tasavalta: Konecranes and Demag s.r.o. 2 823 100 T urkki: Konecranes Ticaret V e Servis Limited Sirketi 0 100 Ukraina: Konecranes Ukraine JSC 2 049 100 P JSC "Zaporozhje Kran Holding" 0 100 JSC "Zaporozhcran" 0 90,43 Unkari: Konecranes Kft. 809 100 Konecranes Mat erial Handling (Vietnam) Vietnam:0 100 Company L td.Konecranes Vietnam Co., L td. 0 100 Viro: Konecranes Oü 0 100 Yhdysvalla t: Demag Cranes & Components Corp. 61 295 100 KCI Holding USA Inc. 53 901 100 Konecranes, Inc. 48 226 100 Konecranes Nuclear Equipment & Services, LL C 0 100 MMH Americas, LLC 0 100 Morris Material Handling, Inc. 64 651 100 R&M Materials Handling, Inc. 7 421 100
Konsernin omistus-Muut osakkeet ja yhteisjärjestelyt: T asearvo osuus, %Suomi: Kiinteistöosakeyhtiö Kuikant orppa 261 50 Viro: AS Konesko 4 448 49,46
Konsernin omistus-Osakkuusyhtiöt ja yhteisyritykset: T asearvo osuus, %Arabiemiiri-Crane Industrial Services LLC 1 688 49 kuntien liitto:Kiina: Shanghai High T ech Industrial Crane Company, L td. 3 203 28 Ranska: Boutonnier A dt Levage S.A. 528 25 Levelec S.A. 35 20 Manulec S.A. 258 25 Manelec S.A.R.L. 118 25 S.E.R.E. Maintenance S.A. 346 25 AQZ A usbildungs- und Qualifizierungszentrum Saksa:0 30 Düsseldorf GmbH Sveitsi: Demag IP Holdings GmbH 207 50
Osakkeiden Konsernin kirjan-omistus-Myytävissä olev at sijoitukset:pitoarvo osuus, %Malesia: Kone Products & Engineering Sdn. Bhd. 0 10 Ranska: Heripret Holding SAS 53 19 Suomi: East Office of Finnish Industries Oy 50 5,26 Dimecc Oy 120 5,69 Kiinteist ö Oy P ärjä 26 46,67 Vierumäen Kuntorinne Oy 326 3,3 V enezuela: Gruas Konecranes CA 19 10 Muut : 294 Yhteensä 888
* Vapautus pykälän HGB 264, 3 mukaan Eurofactory GmbH:lle (rekisteröity toimipaikka Remptendorf),
Konecranes Port Services GmbH:lle (rekisteröity toimipaikka Düsseldorf) ja SWF Krantechnik GmbH:lle
(rekisteröity toimipaikka Mannheim).
180
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Emoyhtiön tuloslaskelma − FAS
(1 000 EUR) 1.1-31.12.2025 1.1-31.12.2024
Viite:
2 Poistot ja arvonalentumiset -63 -106
3 Liiketoiminnan muut kulut -7 671 -8 432
Liikevoitto -7 734 -8 538
4 Rahoitustuotot ja -kulut 180 257 131 948
Voitto ennen tilinpäätössiirtoja ja veroja 172 523 123 410
5 Tilinpäätössiirrot 123 372 100 250
6 Tuloverot -27 222 -23 574
Tilikauden voitto 268 673 200 086
181
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Emoyhtiön tase − FAS
(1 000 EUR) 31.12.2025 31.12.2024
Viite:
VASTAAVAA
PYSYVÄT VASTAAVAT
Aineelliset hyödykkeet
7 Koneet ja kalusto 59 122
59 122
8 Sijoitukset
Osuudet saman konsernin yrityksissä 153 040 153 040
Muut osakkeet ja osuudet 171 171
153 211 153 211
Pysyvät vastaavat yhteensä 153 270 153 333
VAIHTUVAT VASTAAVAT
Pitkäaikaiset saamiset
Lainasaamiset saman konsernin yrityksiltä 880 559 812 143
880 559 812 143
Lyhytaikaiset saamiset
Myyntisaamiset 5 2
Saamiset saman konsernin yrityksiltä
Myyntisaamiset 9 966 6 106
10 Siirtosaamiset 223 051 159 061
Muut saamiset 212 338
10 Siirtosaamiset 318 60
233 551 165 566
Rahat ja pankkisaamiset 3 3
Vaihtuvat vastaavat yhteensä 1 114 113 977 712
VASTAAVAA YHTEENSÄ 1 267 383 1 131 046
(1 000 EUR) 31.12.2025 31.12.2024
Viite:
VASTATTAVAA
11 OMA PÄÄOMA
Osakepääoma 30 073 30 073
Ylikurssirahasto 39 307 39 307
Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto 776 239 776 239
Edellisten tilikausien voitto 140 132 70 750
Tilikauden voitto 268 673 200 086
1 254 424 1 116 455
VIERAS PÄÄOMA
Lyhytaikainen
Ostovelat 7 045 2 880
Velat saman konsernin yrityksille
Ostovelat 79 470
Muut velat 2 673 7 788
12 Siirtovelat 3 163 3 453
12 959 14 591
Vieras pääoma yhteensä 12 959 14 591
VASTATTAVAA YHTEENSÄ 1 267 383 1 131 046
182
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Emoyhtiön rahavirtalaskelma − FAS
(1 000 EUR) 1.1-31.12.2025 1.1-31.12.2024
Liiketoiminnan kassavirrat
Liikevoitto -7 734 -8 538
Oikaisut liikevoittoon
Poistot ja arvonalentumiset 63 106
Konserniavustus 100 250 64 250
Muut oikaisut -8 0
Liikevoitto ennen käyttöpääoman muutosta 92 571 55 818
Korottomien lyhytaikaisten liikesaamisten muutos -5 291 979
Korottomien lyhytaikaisten velkojen muutos 3 495 1 119
Käyttöpääoman muutos -1 796 2 098
Liiketoiminnan rahavirrat ennen rahoituseriä
ja maksettuja tuloveroja
90 775 57 916
Korkotuotot 19 659 30 679
Korkokulut -6 -36
Muut rahoitustuotot ja -kulut 41 -43
Maksetut verot -32 349 -27 747
Rahoituserät ja maksetut tuloverot -12 655 2 852
LIIKETOIMINNAN NETTORAHAVIRTA 78 120 60 768
(1 000 EUR) 1.1-31.12.2025 1.1-31.12.2024
Investointeihin käytetyt nettorahavarat
Saadut osinkotuotot 121 000 51 350
INVESTOINTIEN NETTORAHAVIRTA 121 000 51 350
Kassavirta ennen rahoituksen rahavirtoja 199 120 112 118
Rahoitukseen käytetyt rahavarat
Pitkäaikaisten saamisten takaisinmaksut -68 416 -5 185
Maksetut osingot -130 704 -106 932
RAHOITUKSEN NETTORAHAVIRTA -199 119 -112 118
Rahavarat tilikauden alussa 3 3
Rahavarat tilikauden lopussa 3 3
RAHAVAROJEN MUUTOS 0 0
183
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Emoyhtiön tilinpäätöksen liitetiedot
1. Laadintaperiaatteet
Emoyhtiön tilinpäätös on laadittu euromääräisenä Suomen
kirjanpitolainsäädäntöä sekä muita Suomessa voimassa
olevaa säännöstöä ja tilinpäätöskäytäntöä noudattaen.
TULOSLASKELMA
(1 000 000 EUR)
2. Poistot ja arvonalentumiset
2025 2024
Koneet ja kalusto 0,1 0,1
Yhteensä 0,1 0,1
2025 2024
Palkat ja palkkiot 7,7 6,2
Eläkekulut 0,8 0,8
Muut henkilösivukulut 0,2 0,1
Muut liiketoiminnan kulut 2,2 0,8
Yhteensä 10,9 7,9
2025 2024
Hallituksen palkkiot 0,8 0,8
Muut henkilöstön palkat 6,9 5,4
Yhteensä 7,7 6,2
Henkilöstö keskimäärin 9 7
Tilintarkastajan palkkiot
Tilintarkastus 0,9 0,8
Muut palvelut 0,3 0,2
Yhteensä 1,2 1,0
2025 2024
Tuotot pitkäaikaisista sijoituksista:
Osinkotuotot konserniyhtiöiltä 161,0 101,4
Osinkotuotot yhteensä 161,0 101,4
Korkotuotot pitkäaikaisista sijoituksista:
Konserniyhtiöiltä 19,1 30,5
Muut korkotuotot 0,1 0,2
Korkotuotot pitkäaikaisista
sijoituksista yhteensä
19,2 30,7
Tuotot pitkäaikaisista
sijoituksista yhteensä
180,2 132,0
Korkokulut ja muut rahoituskulut:
Muut rahoituskulut 0,0 0,1
Korko- ja muut rahoituskulut yhteensä 0,0 0,1
Rahoitustuotot ja kulut yhteensä 180,3 131,9
3. Liiketoiminnan muut kulut ja henkilöstö
Tuloslaskelman kulut jakautuivat seuraavasti:
Tuloslaskelman mukainen palkka- ja palkkiojakauma oli
seuraava:
4. Rahoitustuotot ja -kulut
5. Tilinpäätössiirrot
6. Tuloverot
TASE
7. Koneet ja kalusto
2025 2024
Saatu konserniavustus 123,4 100,3
Yhteensä 123,4 100,3
2025 2024
Tuloverot tilinpäätössiirroista 24,7 20,1
Tuloverot varsinaisesta toiminnasta 2,5 4,5
Aiempien tilikausien verot 0,0 -1,0
Yhteensä 27,2 23,6
2025 2024
Hankintameno 1.1 1,2 1,2
Hankintameno 31.12. 1,2 1,2
Kertyneet suunnitelman mukaiset
poistot 1.1.
-1,1 -1,0
Tilikauden poisto -0,1 -0,1
Kirjanpitoarvo 31.12. 0,0 0,1
Käyttöomaisuus on merkitty taseeseen alkuperäiseen
hankintamenoon. Poistot, jotka perustuvat arvioituun
taloudelliseen käyttöaikaan, ovat seuraavat:
• Aineettomat oikeudet 5–10 vuotta
• Koneet ja kalusto 4–10 vuotta
184
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
8. Sijoitukset 11. Oma pääoma
9. Omat osakkeet
10. Siirtosaamiset
13. Annetut vakuudet, vastuusitoumukset
ja muut vastuut
14. Avoin johdannaissopimuskanta
2025 2024
Hankintameno 1.1 153,2 153,2
Tasearvo vuoden lopussa 31.12. 153,2 153,2
2025 2024
Osakepääoma 1.1. 30,1 30,1
Osakepääoma 31.12. 30,1 30,1
Ylikurssirahasto 1.1. 39,3 39,3
Ylikurssirahasto 31.12. 39,3 39,3
Sijoitetun vapaan oman pääoman
rahasto 1.1.
776,2 776,2
Sijoitetun vapaan oman pääoman
rahasto 31.12.
776,2 776,2
Edellisten tilikausien voitto 1.1. 270,8 177,7
Osingonjako -130,7 -106,9
Edellisten tilikausien voitto 31.12. 140,1 70,8
Tilikauden voitto 268,7 200,1
Yhteensä 1 254,4 1 116,5
Voitonjakokelpoiset varat
Sijoitetun vapaan oman pääoman
rahasto 31.12.
776,2 776,2
Edellisten tilikausien voitto 31.12. 140,1 70,8
Tilikauden voitto 268,7 200,1
Yhteensä 1 185,0 1 047,1
2025 2024
Osakkeiden lukumäärä 1.1. 12 788 19 656
Vähennykset -5 151 -6 868
Osakkeiden lukumäärä 31.12. 7 637 12 788
2025 2024
Konserniavustus 123,4 100,3
Maksut, jotka realisoituvat seuraavan
tilikauden aikana
98,1 56,7
Korot 2,1 2,5
Yhteensä 223,6 159,5
2025 2024
Tytäryhtiöiden sitoumuksista
Konsernitakaukset 709,3 1 116,2
Leasingvastuut
Seuraavalla tilikaudella maksettavat 0,2 0,2
Myöhemmin maksettavat 0,1 0,2
Yhteensä 0,3 0,3
2025 2025 2024 2024
Käypä
arvo
Nimellis-
arvo
Käypä
arvo
Nimellis-
arvo
Valuuttatermiini-
sopimukset
0,0 4,2 0,0 2,1
2025 2024
Yhteensä vastuutyypeittäin
Takaukset 709,3 1 116,2
Muut vastuut 0,3 0,3
Yhteensä 709,7 1 116,6
2025 2024
Kotipaikka Kirja-arvo Kirja-arvo
Konecranes Finance Oy Hyvinkää 46,4 46,4
Konecranes Finland Oy Hyvinkää 4,2 4,2
Konecranes Global Oy Hyvinkää 102,4 102,4
Yhteensä 153,0 153,0
2025 2024
East Office of Finnish Industries Oy 0,1 0,1
Dimecc Oy 0,1 0,1
China Office of Finnish Industries 0,0 0,0
Yhteensä 0,2 0,2
Osuudet saman konsernin yrityksissä
Muut osakkeet ja osuudet
Leasingsopimukset ovat pääsääntöisesti kolmen vuoden
sopimuksia, joihin ei liity lunastusehtoja.
Johdannaissopimuksia käytetään ainoastaan valuuttakurssi-
riskeiltä suojautumiseen.
Johdannaiset on emoyhtiön erillistilinpäätöksessä arvostettu
KPL 5:2a mukaisesti käypään arvoon, eikä yhtiö sovella niiden
kirjanpitokäsittelyssä suojauslaskentaa.
12. Siirtovelat
2025 2024
Palkat ja palkkojen sivukulut 2,6 3,2
Muut 0,6 0,3
Yhteensä 3,2 3,5
185
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Emoyhtiön vapaa oma pääoma on yhteensä 1.185.044.656,31 euroa, josta tilikauden voitto on
268.672.841,21 euroa.
Konsernin vapaa oma pääoma on 2.010.440.000 euroa.
Suomen osakeyhtiölain mukaan yhtiön jakokelpoiset varat lasketaan emoyhtiön vapaan oman
pääoman perusteella. Osingon määrän määrittelemistä varten hallitus on arvioinut emoyhtiön
maksukykyisyyttä ja taloudellisia olosuhteita tilikauden päättymisen jälkeen.
Näihin arvioihin perustuen hallitus ehdottaa yhtiökokoukselle, että osinkoa jaetaan 2,25 euroa
kutakin osaketta kohden ja että jäljelle jäävä vapaa oma pääoma jätetään omaan pääomaan.
Sovellettavia tilinpäätössäännöksiä noudattaen laadittu tilinpäätös antaa oikean ja riittävän
kuvan sekä yrityksen että sen konsernitilinpäätökseen sisältyvien yritysten kokonaisuuden
varoista, vastuista, taloudellisesta asemasta sekä voitosta tai tappiosta.
Toimintakertomuksessa on todenmukaisen kuvan antava selostus yhtäältä yrityksen ja
toisaalta sen konsernitilinpäätökseen sisältyvien yritysten kokonaisuuden liiketoiminnan
kehittymisestä ja tuloksesta sekä kuvaus merkittävimmistä riskeistä ja epävarmuustekijöistä ja
muusta yrityksen tilasta.
Pasi Laine
Hallituksen puheenjohtaja
Ulf Liljedahl
Hallituksen jäsen
Sami Piittisjärvi
Hallituksen jäsen
Thomas Schulz
Hallituksen jäsen
Marko Tulokas
Toimitusjohtaja
Pauli Anttila
Hallituksen jäsen
Gun Nilsson
Hallituksen jäsen
Päivi Rekonen
Hallituksen jäsen
Birgit Seeger
Hallituksen jäsen
Toimintakertomukseen sisältyvä kestävyysraportti on laadittu noudattaen kirjanpitolain 7.
luvussa tarkoitettuja raportointistandardeja sekä taksonomia-asetuksen 8. artiklaa.
Espoossa 5.2.2026
186
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Tilintarkastuskertomus
Konecranes Oyj:n yhtiökokoukselle
Tilinpäätöksen tilintarkastus
Lausunto
Olemme tilintarkastaneet Konecranes Oyj:n (y-tunnus
0942718-2) tilinpäätöksen tilikaudelta 1.1.–31.12.2025.
Tilinpäätös sisältää konsernin taseen, tuloslaskelman, laajan
tuloslaskelman, laskelman oman pääoman muutoksista,
rahavirtalaskelman ja liitetiedot, mukaan lukien olennainen
tilinpäätöksen laatimisperiaatteita koskeva informaatio, sekä
emoyhtiön taseen, tuloslaskelman, rahoituslaskelman ja
liitetiedot.
Lausuntonamme esitämme, että
• konsernitilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan
konsernin taloudellisesta asemasta sekä sen toiminnan
tuloksesta ja rahavirroista EU:ssa käyttöön hyväksyttyjen
kansainvälisten IFRS-tilinpäätösstandardien mukaisesti,
• tilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan emoyhtiön
toiminnan tuloksesta ja taloudellisesta asemasta Suomessa
voimassa olevien tilinpäätöksen laatimista koskevien
säännösten mukaisesti ja täyttää lakisääteiset vaatimukset.
Lausuntomme on ristiriidaton tarkastusvaliokunnalle annetun
lisäraportin kanssa.
Lausunnon perustelut
Olemme suorittaneet tilintarkastuksen Suomessa
noudatettavan hyvän tilintarkastustavan mukaisesti. Hyvän
tilintarkastustavan mukaisia velvollisuuksiamme kuvataan
tarkemmin kohdassa Tilintarkastajan velvollisuudet
tilinpäätöksen tilintarkastuksessa.
Olemme riippumattomia emoyhtiöstä ja konserniyrityksistä
niiden Suomessa noudatettavien eettisten vaatimusten
mukaisesti, jotka koskevat suorittamaamme tilintarkastusta
ja olemme täyttäneet muut näiden vaatimusten mukaiset
eettiset velvollisuutemme.
Emoyhtiölle ja konserniyrityksille suorittamamme muut
kuin tilintarkastuspalvelut ovat parhaan tietomme ja
käsityksemme mukaan olleet Suomessa noudatettavien,
näitä palveluja koskevien säännösten mukaisia, emmekä ole
suorittaneet EU-asetuksen 537/2014 5. artiklan 1 kohdassa
tarkoitettuja kiellettyjä palveluja. Suorittamamme muut kuin
tilintarkastuspalvelut on esitetty konsernitilinpäätöksen
liitetiedossa 7.1 ja emoyhtiön liitetiedossa 3.
Käsityksemme mukaan olemme hankkineet lausuntomme
perustaksi tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa
tilintarkastusevidenssiä.
Tilintarkastuksen kannalta keskeiset seikat
Tilintarkastuksen kannalta keskeiset seikat ovat seikkoja,
jotka ammatillisen harkintamme mukaan ovat olleet
merkittävimpiä tarkastuksen kohteena olevan tilikauden
tilintarkastuksessa. Nämä seikat on otettu huomioon
tilinpäätökseen kokonaisuutena kohdistuneessa
tilintarkastuksessamme sekä laatiessamme siitä annettavaa
lausuntoa, emmekä anna näistä seikoista erillistä lausuntoa.
Olemme täyttäneet kohdassa Tilintarkastajan velvollisuudet
tilinpäätöksen tilintarkastuksessa kuvatut velvollisuutemme
tilinpäätöksen tilintarkastuksessa mukaan lukien näihin
seikkoihin liittyvät velvoitteemme. Tämän mukaisesti
suoritimme suunnittelemamme tilintarkastustoimenpiteet,
jotka kohdistuivat arviomme mukaisesti riskeihin, jotka
voivat johtaa tilinpäätöksen olennaiseen virheellisyyteen.
Suorittamamme tilintarkastustoimenpiteet, jotka
kohdistuivat myös alla mainittuihin seikkoihin, ovat olleet
perustana oheista tilinpäätöstä koskevalle lausunnollemme.
Olemme ottaneet tilintarkastuksessamme huomioon
riskin siitä, että johto sivuuttaa kontrolleja. Tähän on
sisältynyt arviointi siitä, onko viitteitä sellaisesta johdon
tarkoitushakuisesta suhtautumisesta, josta aiheutuu
väärinkäytöksestä johtuvan olennaisen virheellisyyden riski.
187
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Konsernitilinpäätöksen tilintarkastuksen kannalta
keskeinen seikka
Miten seikkaa käsiteltiin tilintarkastuksessa
Pitkäaikaisten projektitoimitusten tuloutus ja näihin
liittyvät varaukset
Viittaamme liitetietoon 2.2 Arvioihin ja harkintaan
perustuvat ratkaisut, liitetietoon 2.3 Yhteenveto
merkittävimmistä laskentaperiaatteista, liitetietoon 5,
liitetietoon 6 ja liitetietoon 24.
Konecranes soveltaa laskentaperiaatteidensa
mukaisesti osatuloutusta (tuloutus ajan kuluessa)
pitkäaikaisissa projektitoimituksissa. Valmiusasteen
määrittäminen perustuu kustannuspohjaiseen
menetelmään.
Osatuloutusmenetelmän soveltaminen edellyttää
merkittävää johdon harkintaa liittyen pääasiassa
projektin ennustettuihin tulevaisuuden materiaali-,
palkka- ja yleiskustannuksiin sekä valmiusasteen
arviointiin. Vuonna 2025 noin 14 % konsernin 4.2
miljardin euron kokonaisliikevaihdosta on tuloutettu
osatuloutusmenetelmän mukaisesti. Pitkäaikaisten
projektitoimitusten osatuloutus on tilintarkastuksen
kannalta keskeinen seikka sekä EU asetuksen
537/2014 10. artiklan 2c kohdassa tarkoitettu
merkittävä olennaisen virheellisyyden riski.
Konecranes kirjaa useita erilaisia varauksia
liittyen pitkäaikaisiin projektitoimituksiin ja
osatuloutukseen. Nämä osatuloutukseen liittyvät
varaukset vaativat johdolta merkittäviä arvioita
ja ovat tästä syystä tilintarkastuksen kannalta
keskeinen seikka.
Vastataksemme pitkäaikaisten projektitoimitusten
osatuloutukseen liittyvän olennaisen virheellisyyden
riskiin, tilintarkastustoimenpiteemme sisälsivät muun
muassa:
• Arvioimme konsernin pitkäaikaisten
projektitoimitusten osatuloutuksen
laskentaperiaatteita;
• Muodostimme käsityksen pitkäaikaisten
projektitoimitusten osatuloutuksen prosessista;
• Perehdyimme pitkäaikaisiin projekteihin liittyvään
dokumentaatioon ja testasimme pistokokein
osatuloutuslaskelmia sekä vertasimme ennusteita
toteumaa vastaan;
• Suoritimme analyyttisiä toimenpiteitä;
• Arvioimme johdon ennusteita käymällä läpi
projektidokumentaatiota ja keskustelemalla
keskeneräisten projektitoimitusten tilanteesta
yhtiön taloushallinnon ja projektivastaavien kanssa;
ja
• Arvioimme tuloutukseen liittyviä liitetietoja.
Pitkäaikaisiin projektitoimituksiin liittyvien varausten
osalta toimenpiteemme sisälsivät muun muassa:
• Muodostimme käsityksen osatuloutukseen
liittyvien varauksien prosessista;
• Testasimme varauksiin liittyviä laskelmia sekä
näiden laskelmien olettamia ja vertasimme arvioita
toteumiin; ja
• Haastattelimme johtoa varauksiin mahdollisesti
vaikuttavien merkittävien tapahtumien tai
lakiasioiden tunnistamiseksi.
Konsernitilinpäätöksen tilintarkastuksen kannalta
keskeinen seikka
Miten seikkaa käsiteltiin tilintarkastuksessa
Myynnin tuloutus
Viittaamme liitetietoon 2.3 Yhteenveto merkittävim-
mistä laskentaperiaatteista sekä liitetietoon 5.
Tilinpäätöksen laadintaperiaatteiden mukaan
myynti kirjataan siihen määrään asti, johon konserni
olettaa olevansa oikeutettu vastikkeeksi luvattujen
tavaroiden tai palveluiden siirtämisestä asiakkaalle.
Tavarat ja palvelut ovat yleensä luovutettu, kun
asiakas saa ne hallintaansa. Myyntisopimusten ehdot
ja -käytännöt vaihtelevat markkinakohtaisesti ja lisäksi
paikallinen johto saattaa kokea painetta saavuttaa
asetetut liikevaihtotavoitteet.
Myynnin tuloutus on tilintarkastuksen kannalta
keskeinen seikka sekä EU asetuksen 537/2014
10. artiklan 2c kohdassa tarkoitettu merkittävä
olennaisen virheellisyyden riski johtuen tuloutuksen
oikea-aikaiseen kirjaamiseen liittyvästä olennaisen
virheellisyyden riskistä.
Myynnin oikea-aikaiseen tuloutukseen liittyvän
olennaisen virheellisyyden riskin huomioon
ottamiseksi suoritimme muun muassa seuraavat
tilintarkastustoimenpiteet:
• Suoritimme analyyttisiä toimenpiteitä;
• Arvioimme konsernin tuloutusperiaatteita
sovellettaviin tuloutusstandardeihin nähden;
• Arvioimme tuloutusprosessia ja -menetelmiä sekä
testasimme prosessiin liittyviä kontrolleja;
• Testasimme myyntiä analyyttisillä aineistotarkas-
tustoimenpiteillä sekä käymällä läpi yksittäisiä
myyntitapahtumia;
• Arvioimme konsernin tuottoihin liittyviä liitetietoja.
Liikearvon arvostus
Viittaamme liitetietoon 2.2 Arvioiden käyttö ja harkin-
taan perustuvat ratkaisut, liitetietoon 2.3 Yhteenveto
merkittävimmistä laskentaperiaatteista ja liitetietoon 13.
Liikearvon määrä tilinpäätöspäivänä oli 1.0 miljardia
euroa ja se muodosti noin 23 % kokonaisvaroista ja
50 % omasta pääomasta (2024: 1.1 miljardia euroa,
22 % kokonaisvaroista ja 57 % omasta pääomasta).
Liikearvon arvotus testataan mahdollisen arvonalen-
tumisen varalta vuosittain. Konecranes on kohdista-
nut liikearvon kassavirtaa tuottaville yksiköille, joka
on myös taso, jolla arvonalentumistestit laaditaan.
Kassavirtaa tuottavien yksiköiden nykyarvo perustuu
käyttöarvolaskelmiin. Käyttöarvo saattaa vaihdella
merkittävästi riippuen käytetyistä oletuksista ja en-
nusteista. Kassavirtaa tuottavan yksikön käyttöarvon
määrittämiseen sisältyy useita oletuksia, kuten myyn-
nin kasvu, kannattavuus ja käytetty diskonttokorko.
Muutokset edellä mainituissa oletuksissa saattavat
johtaa arvonalentumiskirjauksiin.
Liikearvon arvostukseen liittyvän olennaisen
virheellisyyden riskin huomioon ottamiseksi
tilintarkastustoimenpiteemme sisälsivät
muun muassa arvonmäärityksen asiantuntijan
hyödyntämisen arvioiden ja konsernin
laskentaperiaatteiden läpikäynnissä, erityisesti
koskien diskonttokorkoa. Arvioidessamme
arvonalentumistestauksen laskelmien herkkyyttä
keskityimme laskelmissa niihin kassavirtaa
tuottaviin yksiköihin, joissa jokseenkin mahdollinen
muutos oletuksissa voi johtaa arvonalentumiseen.
Arvioimme myös johdon ennusteiden historiallista
tarkkuutta. Arvioimme konsernin tilinpäätöksen
liitetietoa 13 erityisesti niiden oletuksien osalta,
joille arvonalentumistestin lopputulos oli herkempi.
188
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Tilinpäätöstä koskevat hallituksen ja toimitusjohtajan
velvollisuudet
Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat tilinpäätöksen
laatimisesta siten, että konsernitilinpäätös antaa oikean ja
riittävän kuvan EU:ssa käyttöön hyväksyttyjen kansainvälisten
IFRS-tilinpäätösstandardien mukaisesti ja siten, että
tilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan Suomessa voimassa
olevien tilinpäätöksen laatimista koskevien säännösten
mukaisesti ja täyttää lakisääteiset vaatimukset. Hallitus
ja toimitusjohtaja vastaavat myös sellaisesta sisäisestä
valvonnasta, jonka ne katsovat tarpeelliseksi voidakseen
laatia tilinpäätöksen, jossa ei ole väärinkäytöksestä tai
virheestä johtuvaa olennaista virheellisyyttä.
Hallitus ja toimitusjohtaja ovat tilinpäätöstä laatiessaan
velvollisia arvioimaan emoyhtiön ja konsernin kykyä jatkaa
toimintaansa ja soveltuvissa tapauksissa esittämään seikat,
jotka liittyvät toiminnan jatkuvuuteen ja siihen, että tilinpäätös
on laadittu toiminnan jatkuvuuteen perustuen. Tilinpäätös
laaditaan toiminnan jatkuvuuteen perustuen, paitsi jos
emoyhtiö tai konserni aiotaan purkaa tai toiminta lakkauttaa
tai ei ole muuta realistista vaihtoehtoa kuin tehdä niin.
Tilintarkastajan velvollisuudet tilinpäätöksen
tilintarkastuksessa
Tavoitteenamme on hankkia kohtuullinen varmuus siitä,
onko tilinpäätöksessä kokonaisuutena väärinkäytöksestä
tai virheestä johtuvaa olennaista virheellisyyttä, sekä
antaa tilintarkastuskertomus, joka sisältää lausuntomme.
Kohtuullinen varmuus on korkea varmuustaso, mutta se ei
ole tae siitä, että olennainen virheellisyys aina havaitaan
hyvän tilintarkastustavan mukaisesti suoritettavassa
tilintarkastuksessa. Virheellisyyksiä voi aiheutua
väärinkäytöksestä tai virheestä, ja niiden katsotaan olevan
olennaisia, jos niiden yksin tai yhdessä voitaisiin kohtuudella
odottaa vaikuttavan taloudellisiin päätöksiin, joita käyttäjät
tekevät tilinpäätöksen perusteella.
Hyvän tilintarkastustavan mukaiseen tilintarkastukseen
kuuluu, että käytämme ammatillista harkintaa ja säilytämme
ammatillisen skeptisyyden koko tilintarkastuksen ajan.
Lisäksi:
• Tunnistamme ja arvioimme väärinkäytöksestä
tai virheestä johtuvat tilinpäätöksen olennaisen
virheellisyyden riskit, suunnittelemme ja suoritamme
näihin riskeihin vastaavia tilintarkastustoimenpiteitä ja
hankimme lausuntomme perustaksi tarpeellisen määrän
tarkoitukseen soveltuvaa tilintarkastusevidenssiä.
Riski siitä, että väärinkäytöksestä johtuva olennainen
virheellisyys jää havaitsematta, on suurempi kuin riski
siitä, että virheestä johtuva olennainen virheellisyys
jää havaitsematta, sillä väärinkäytökseen voi liittyä
yhteistoimintaa, väärentämistä, tietojen tahallista
esittämättä jättämistä tai virheellisten tietojen
esittämistä taikka sisäisen valvonnan sivuuttamista.
• Muodostamme käsityksen tilintarkastuksen kannalta
relevantista sisäisestä valvonnasta pystyäksemme
suunnittelemaan olosuhteisiin nähden asianmukaiset
tilintarkastustoimenpiteet mutta emme siinä tarkoituk-
sessa, että pystyisimme antamaan lausunnon emoyhtiön
tai konsernin sisäisen valvonnan tehokkuudesta.
• Arvioimme sovellettujen tilinpäätöksen laatimispe-
riaatteiden asianmukaisuutta sekä johdon tekemien
kirjanpidollisten arvioiden ja niistä esitettävien tietojen
kohtuullisuutta.
• Teemme johtopäätöksen siitä, onko hallituksen ja toimi-
tusjohtajan ollut asianmukaista laatia tilinpäätös perus-
tuen oletukseen toiminnan jatkuvuudesta, ja teemme
hankkimamme tilintarkastusevidenssin perusteella
johtopäätöksen siitä, esiintyykö sellaista tapahtumiin
tai olosuhteisiin liittyvää olennaista epävarmuutta,
joka voi antaa merkittävää aihetta epäillä emoyhtiön
tai konsernin kykyä jatkaa toimintaansa. Jos johtopää-
töksemme on, että olennaista epävarmuutta esiintyy,
meidän täytyy kiinnittää tilintarkastuskertomukses-
samme lukijan huomiota epävarmuutta koskeviin tilin-
päätöksessä esitettäviin tietoihin tai, jos epävarmuutta
Konsernitilinpäätöksen tilintarkastuksen kannalta
keskeinen seikka
Miten seikkaa käsiteltiin tilintarkastuksessa
Tämä vuosittainen arvonalentumistestaus on tilintar-
kastuksen kannalta keskeinen seikka, koska:
• Arviointiprosessi on monimutkainen ja se perustuu
useisiin johdon merkittävää harkintaa edellyttäviin
arvioihin;
• Arvonalentumistestaus sisältää markkinoita ja
taloudellista ympäristöä koskevia oletuksia;
• Liikearvon suhteellinen osuus taseen
loppusummasta on merkittävä.
Liikearvon arvostus on EU asetuksen 537/2014
10. artiklan 2c kohdassa tarkoitettu merkittävä
olennaisen virheellisyyden riski.
189
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
koskevat tiedot eivät ole riittäviä, mukauttaa lausun-
tomme. Johtopäätöksemme perustuvat tilintarkastus-
kertomuksen antamispäivään mennessä hankittuun
tilintarkastusevidenssiin. Vastaiset tapahtumat tai olo-
suhteet voivat kuitenkin johtaa siihen, ettei emoyhtiö tai
konserni pysty jatkamaan toimintaansa.
• Arvioimme tilinpäätöksen, kaikki tilinpäätöksessä esi-
tettävät tiedot mukaan lukien, yleistä esittämistapaa,
rakennetta ja sisältöä ja sitä, kuvastaako tilinpäätös sen
perustana olevia liiketoimia ja tapahtumia siten, että se
antaa oikean ja riittävän kuvan.
• Suunnittelemme ja suoritamme konsernin tilintarkas-
tuksen hankkiaksemme konsernitilinpäätöstä koskevan
tilintarkastuslausunnon laatimisen perustaksi tarpeellisen
määrän tarkoitukseen soveltuvaa tilintarkastusevidenssiä
konserniin kuuluvia yhteisöjä tai liiketoimintayksikköjä
koskevasta taloudellisesta informaatiosta. Vastaamme
konsernin tilintarkastusta varten suoritettavan tilintar-
kastustyön ohjauksesta, valvonnasta ja läpikäynnistä.
Vastaamme tilintarkastuslausunnosta yksin.
Kommunikoimme hallintoelinten kanssa muun muassa
tilintarkastuksen suunnitellusta laajuudesta ja ajoituksesta
sekä merkittävistä tilintarkastushavainnoista, mukaan lukien
mahdolliset sisäisen valvonnan merkittävät puutteellisuudet,
jotka tunnistamme tilintarkastuksen aikana.
Lisäksi annamme hallintoelimille vahvistuksen siitä, että
olemme noudattaneet riippumattomuutta koskevia
relevantteja eettisiä vaatimuksia, ja kommunikoimme niiden
kanssa kaikista suhteista ja muista seikoista, joiden voi
kohtuudella ajatella vaikuttavan riippumattomuuteemme, ja
soveltuvissa tapauksissa niihin liittyvistä varotoimista.
Päätämme, mitkä hallintoelinten kanssa kommunikoiduista
seikoista olivat merkittävimpiä tarkasteltavana olevan tili-
kauden tilintarkastuksessa ja näin ollen ovat tilintarkastuksen
kannalta keskeisiä. Kuvaamme kyseiset seikat tilintarkastus-
kertomuksessa, paitsi jos säädös tai määräys estää kyseisen
seikan julkistamisen tai kun äärimmäisen harvinaisissa
tapauksissa toteamme, ettei kyseisestä seikasta viestitä tilin-
tarkastuskertomuksessa, koska siitä aiheutuvien epäedul-
listen vaikutusten voitaisiin kohtuudella odottaa olevan
suuremmat kuin tällaisesta viestinnästä koituva yleinen etu.
Muut raportointivelvoitteet
Tilintarkastustoimeksiantoa koskevat tiedot
Olemme toimineet yhtiökokouksen valitsemana
tilintarkastajana 8.3.2006 alkaen yhtäjaksoisesti 20 vuotta.
Muu informaatio
Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat muusta informaatiosta. Muu
informaatio käsittää toimintakertomuksen ja vuosikertomuksen
sisältyvän informaation, mutta se ei sisällä tilinpäätöstä eikä
sitä koskevaa tilintarkastuskertomustamme. Olemme saaneet
toimintakertomuksen käyttöömme ennen tämän tilintarkastus-
kertomuksen antamispäivää, ja odotamme saavamme vuosi-
kertomuksen käyttöömme kyseisen päivän jälkeen.
Tilinpäätöstä koskeva lausuntomme ei kata muuta
informaatiota.
Velvollisuutenamme on lukea edellä yksilöity muu informaatio
tilinpäätöksen tilintarkastuksen yhteydessä ja tätä tehdes-
sämme arvioida, onko muu informaatio olennaisesti ristiriidassa
tilinpäätöksen tai tilintarkastusta suorittaessa hankkimamme
tietämyksen kanssa tai vaikuttaako se muutoin olevan olen-
naisesti virheellistä. Toimintakertomuksen osalta velvollisuu-
tenamme on lisäksi arvioida, onko toimintakertomus laadittu
noudattaen siihen sovellettavia säännöksiä lukuun ottamatta
niitä kestävyysraporttia koskevia tietoja, joista säädetään kir-
janpitolain 7 luvussa ja kestävyysraportointistandardeissa.
Lausuntonamme esitämme, että toimintakertomuksen
ja tilinpäätöksen tiedot ovat yhdenmukaisia ja että
toimintakertomus on laadittu noudattaen siihen sovellettavia
säännöksiä. Lausuntomme eivät kata niitä kestävyysraporttia
koskevia tietoja, joista säädetään kirjanpitolain 7 luvussa ja
kestävyysraportointistandardeissa.
Jos teemme ennen tilintarkastuskertomuksen antamispäivää
käyttöömme saamaamme muuhun informaatioon kohdista-
mamme työn perusteella johtopäätöksen, että kyseisessä
muussa informaatiossa on olennainen virheellisyys, meidän
on raportoitava tästä seikasta. Meillä ei ole tämän asian suh-
teen raportoitavaa.
Muut lakiin perustuvat lausunnot
Velvollisuutenamme on antaa suorittamamme tilintarkas-
tuksen perusteella lausunto kirjanpitolain 7 b luvun edellyt-
tämän tuloverokertomuksen rekisteröinnistä ja julkistamisesta.
Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat tuloverokertomuksen
rekisteröinnistä ja julkistamisesta.
Lausuntonamme esitämme, että yhtiö ei ole ollut velvollinen
rekisteröimään ja julkistamaan kirjanpitolain 7 b luvussa
tarkoitettua tuloverokertomusta päättynyttä tilikautta
välittömästi edeltäneeltä tilikaudelta.
Tarkastusvaliokunnan toimeksiannon perusteella
annettavat lausumat
Puollamme tilinpäätöksen vahvistamista. Hallituksen esitys
emoyhtiön taseen osoittamien voitonjakokelpoisten varojen
käyttämisestä on osakeyhtiölain mukainen. Puollamme
vastuuvapauden myöntämistä emoyhtiön hallituksen jäsenille
sekä toimitusjohtajalle tarkastamaltamme tilikaudelta.
Espoossa 5. helmikuuta 2026
Ernst & Young Oy
tilintarkastusyhteisö
Toni Halonen
KHT
190
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Kestävyysselvityksen varmennuskertomus
Konecranes Oyj:n yhtiökokoukselle
Olemme suorittaneet rajoitetun varmuuden antavan
toimeksiannon, jonka kohteena on Konecranes Oyj:n
(y-tunnus 0942718-2) toimintakertomukseen sisältyvä
kirjanpitolain 7 luvun mukainen konsernikestävyysselvitys
raportointikaudelta 1.1.–31.12.2025.
Lausunto
Suorittamiemme toimenpiteiden ja hankkimamme evi-
denssin perusteella tietoomme ei ole tullut seikkaa, joka
antaisi meille syyn uskoa, että konsernikestävyysselvityk-
sessä ei ole kaikilta olennaisilta osiltaan noudatettu
1) kirjanpitolain 7 luvussa säädettyjä vaatimuksia ja
kestävyysraportointistandardeja (ESRS), sekä
2) kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja
asetuksen (EU) 2019/2088 muuttamisesta annetun
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen
(EU) 2020/852 artiklassa 8 säädettyjä vaatimuksia
(EU-taksonomia).
Edellä kohta 1 käsittää myös prosessin, jolla Konecranes
Oyj on yksilöinyt tiedot kestävyysraportointistandardien
mukaista raportoimista varten (kaksinkertainen
olennaisuusanalyysi).
Lausuntomme ei kata kirjanpitolain 7 luvun 22 §:n 1
momentin 2 kohdan mukaista konsernikestävyysselvityksen
merkitsemistä digitaalisilla XBRL-kestävyystunnisteilla,
koska kestävyysraportointiyritysten ei ole ollut mahdollista
noudattaa kyseistä vaatimusta ESEF-asetuksen tai muun
Euroopan unionin lainsäädännön kestävyystietojen
merkitsemistä koskevien vaatimusten puuttumisen vuoksi.
Lausunnon perustelut
Olemme suorittaneet konsernikestävyysselvityksen
varmentamisen rajoitetun varmuuden antavana toimeksiantona
noudattaen Suomessa noudatettavaa hyvää varmennustapaa
ja kansainvälistä varmennustoimeksiantostandardia ISAE 3000
(uudistettu) ”Muut varmennustoimeksiannot kuin mennyttä
aikaa koskevaan taloudelliseen informaatioon kohdistuva
tilintarkastus tai yleisluonteinen tarkastus”.
Tämän standardin mukaisia velvollisuuksiamme kuvataan
tarkemmin kohdassa Konsernikestävyystarkastajan
velvollisuudet.
Käsityksemme mukaan olemme hankkineet lausuntomme
perustaksi tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa
evidenssiä.
Konsernikestävyystarkastajan riippumattomuus ja
laadunhallinta
Olemme riippumattomia emoyhtiöstä ja konserniyrityksistä
niiden Suomessa noudatettavien eettisten vaatimusten
mukaisesti, jotka koskevat suorittamaamme toimeksiantoa
ja olemme täyttäneet muut näiden vaatimusten mukaiset
eettiset velvollisuutemme.
Konsernikestävyystarkastaja soveltaa kansainvälistä
laadunhallintastandardia ISQM 1, jonka mukaan
kestävyystarkastusyhteisön on suunniteltava, otettava
käyttöön ja pidettävä toiminnassa laadunhallintajärjestelmä,
mukaan lukien eettisten vaatimusten, ammatillisten
standardien sekä sovellettavien säädöksiin ja määräyksiin
perustuvien vaatimusten noudattamista koskevat
toimintaperiaatteet tai menettelytavat.
Hallituksen ja toimitusjohtajan velvollisuudet
Konecranes Oyj:n hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat:
• konsernikestävyysselvityksestä sekä sen laatimisesta ja
esittämisestä kirjanpitolain 7 luvussa säädetyn mukai-
sesti, mukaan lukien kestävyysraportointistandardeissa
määritelty prosessi, jolla on yksilöity tiedot kestävyys-
raportointistandardien mukaista raportointia varten ja
tietojen merkitseminen kirjanpitolain 7 luvun 22 §:ssä
tarkoitetulla tavalla,
• siitä, että konsernikestävyysselvityksessä on nouda-
tettu kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä
ja asetuksen (EU) 2019/2088 muuttamisesta annetun
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU)
2020/852 artiklassa 8 säädettyjä vaatimuksia, sekä
• sellaisesta sisäisestä valvonnasta, jonka ne katsovat
tarpeelliseksi voidakseen laatia konsernikestävyyssel-
vityksen, jossa ei ole väärinkäytöksestä tai virheestä
johtuvaa olennaista virheellisyyttä.
Luontaiset rajoitteet kestävyysselvityksen laatimisessa
Konsernikestävyysselvityksen laatiminen edellyttää yhtiöltä
olennaisuusarviointia relevanttien raportoitavien seikkojen
tunnistamiseksi. Tähän sisältyy merkittävästi johdon
191
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
harkintaa ja valintoja. Konsernikestävyysraportoinnille on
myös luonteenomaista, että tämäntyyppisten tietojen
raportointiin liittyy estimaatteja ja olettamuksia, sekä
mittaus- ja arviointiepävarmuutta.
Kasvihuonekaasujen määrittämiseen liittyy luontaista epä-
varmuutta, koska päästökertoimien ja eri kaasujen päästöjen
yhdistämiseen tarvittavien lukuarvojen määrittämisessä käy-
tettävä tieteellinen tieto on epätäydellistä.
Raportoidessaan tulevaisuutta koskevia tietoja ESRS-
standardien mukaisesti yhtiön johdon on esitettävä
mahdollisia tulevaisuuden tapahtumia koskevat oletukset,
ja kerrottava yhtiön mahdollisista tulevista toimista näihin
tapahtumiin liittyen, sekä laadittava tulevaisuutta koskevat
tiedot näiden oletusten perusteella. Todellinen lopputulos
on todennäköisesti erilainen, koska ennustetut tapahtumat
eivät usein toteudu odotetulla tavalla.
Konsernikestävyystarkastajan velvollisuudet
Velvollisuutemme on suorittaa varmennustoimeksianto
saadaksemme rajoitetun varmuuden siitä, onko
konsernikestävyysselvityksessä väärinkäytöksestä tai
virheestä johtuvaa olennaista virheellisyyttä, sekä antaa
rajoitetun varmuuden antava varmennuskertomus, joka
sisältää lausuntomme. Virheellisyyksiä voi aiheutua
väärinkäytöksestä tai virheestä, ja niiden katsotaan olevan
olennaisia, jos niiden yksin tai yhdessä voisi kohtuudella
odottaa vaikuttavan päätöksiin, joita käyttäjät tekevät
konsernikestävyysselvityksen perusteella.
Kansainvälisen varmennustoimeksiantostandardin ISAE
3000 (uudistettu) noudattamiseen kuuluu, että käytämme
ammatillista harkintaa ja säilytämme ammatillisen
skeptisyyden koko toimeksiannon ajan. Lisäksi:
• Tunnistamme ja arvioimme väärinkäytöksestä tai
virheestä johtuvat konsernikestävyysselvityksen
olennaisen virheellisyyden riskit, ja muodostamme
käsityksen toimeksiannon kannalta relevantista
sisäisestä valvonnasta pystyäksemme
suunnittelemaan olosuhteisiin nähden asianmukaiset
varmennustoimenpiteet, mutta emme siinä
tarkoituksessa, että pystyisimme antamaan
lausunnon emoyhtiön tai konsernin sisäisen valvonnan
tehokkuudesta.
• Suunnittelemme ja suoritamme näihin riskeihin
vastaavia varmennustoimenpiteitä hankkiaksemme
lausuntomme perustaksi tarpeellisen määrän
tarkoitukseen soveltuvaa evidenssiä. Riski siitä, että
väärinkäytöksestä johtuva olennainen virheellisyys
jää havaitsematta, on suurempi kuin riski siitä,
että virheestä johtuva olennainen virheellisyys jää
havaitsematta, sillä väärinkäytökseen voi liittyä
yhteistoimintaa, väärentämistä, tietojen tahallista
esittämättä jättämistä tai virheellisten tietojen
esittämistä taikka sisäisen valvonnan sivuuttamista.
Kuvaus suoritetuista toimenpiteistä
Rajoitetun varmuuden antavassa toimeksiannossa
suoritettavat toimenpiteet poikkeavat luonteeltaan
ja ajoitukseltaan kohtuullisen varmuuden antavan
toimeksiannon toimenpiteistä, ja ovat niitä suppeampia.
Valittavien varmennustoimenpiteiden luonne, ajoitus ja
laajuus perustuvat ammatilliseen harkintaan sisältäen
arvioinnin väärinkäytöksestä tai virheestä johtuvasta
olennaisen virheellisyyden riskistä. Tämän vuoksi rajoitetun
varmuuden antavassa toimeksiannossa saatava varmuuden
taso on huomattavasti alempi kuin varmuus, joka saataisiin
suorittamalla kohtuullisen varmuuden antava toimeksianto.
Toimenpiteemme sisälsivät mm. seuraavaa:
• Olemme haastatelleet konsernin johtoa sekä
konsernikestävyysselvityksen sisältämien tietojen
keräämisestä ja raportoinnista vastaavia avainhenkilöitä.
• Hankimme haastatteluilla ymmärryksen konsernin kont-
rolliympäristöstä konsernikestävyysraportointiproses-
siin liittyen.
• Arvioimme yrityksen kaksinkertaisen olennai-
suusarvioinnin prosessin toteuttamista suhteessa
ESRS-standardien vaatimuksiin, sekä sitä, että kaksois-
olennaisuusarvioinnista annetut tiedot ovat olennaisilta
osin ESRS-standardien mukaisia.
• Arvioimme, täyttääkö konsernikestävyysselvitys
olennaisia kestävyysseikkoja koskevat ESRS-
standardien vaatimukset olennaisilta osin:
- Olemme testanneet konsernikestävyysselvityk-
sessä esitetyn informaation oikeellisuutta ver-
taamalla informaatiota otosperusteisesti yhtiön
laatimaan dokumentaatioon ja asiakirjoihin ja arvioi-
neet, tukevatko ne konsernikestävyysselvitykseen
sisältyvää informaatiota.
- Olemme otosperusteisesti suorittaneet analyyttisiä
tarkastustoimenpiteitä ja niihin liittyviä kyselyitä,
uudelleenlaskentaa ja aineistotarkastusta, sekä
testanneet tietojen yhdistelyä arvioidaksemme
konsernikestävyysselvityksen oikeellisuutta.
• Suoritimme toimipaikkavierailuja valituilla toimipaikoilla.
• EU-taksonomiatietojen osalta hankimme
ymmärryksen prosessista, joilla yritys on määritellyt
taksonomiakelpoiset ja taksonomian mukaiset
taloudelliset toiminnot, sekä arvioimme näistä
annettujen tietojen säännöstenmukaisuutta.
Helsingissä 5.2.2026
Ernst & Young Oy
kestävyystarkastusyhteisö
Toni Halonen
KRT
192
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Riippumattoman tilintarkastajan raportti Konecranes
Oyj:n ESEF-tilinpäätöksestä
Konecranes Oyj:n hallitukselle
Olemme suorittaneet kohtuullisen varmuuden antavan
toimeksiannon, jonka kohteena on Konecranes Oyj:n (y-tunnus:
0942718-2) komission teknisen sääntelystandardin mukaisesti
laadittu tilinpäätös 549300EF0CDEQZBMA096-2025-12-31-fi.
zip tilikaudelta 1.1.–31.12.2025.
Hallituksen ja toimitusjohtajan vastuu
Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat yhtiön
toimintakertomuksen ja tilinpäätöksen (ESEF-tilinpäätös)
laatimisesta siten, että ne täyttävät komission teknisen
sääntelystandardin vaatimukset. Tähän vastuuseen kuuluu:
• laatia ESEF-tilinpäätös XHTML-muodossa komission
teknisen sääntelystandardin artiklan 3 mukaisesti
• merkitä ESEF-tilinpäätökseen sisältyvän
konsernitilinpäätöksen päälaskelmat, liitetiedot
ja yhtiön tunnistetiedot iXBRL-merkein komission
sääntelystandardin artiklan 4 mukaisesti sekä
• varmistaa ESEF-tilinpäätöksen ja tilintarkastetun
tilinpäätöksen keskinäinen yhdenmukaisuus.
Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat myös sellaisesta
sisäisestä valvonnasta, jonka ne katsovat tarpeelliseksi
voidakseen laatia ESEF-tilinpäätöksen komission teknisen
sääntelystandardin vaatimusten mukaisesti.
Tilintarkastajan riippumattomuus ja laadunhallinta
Olemme riippumattomia yhtiöstä niiden Suomessa
noudatettavien eettisten vaatimusten mukaisesti, jotka
koskevat suorittamaamme toimeksiantoa ja olemme
täyttäneet muut näiden vaatimusten mukaiset eettiset
velvollisuutemme.
Tilintarkastusyhteisömme soveltaa kansainvälistä
laadunhallintastandardia ISQM 1, jonka mukaan
tilintarkastusyhteisön on suunniteltava, otettava käyttöön
ja pidettävä toiminnassa laadunhallintajärjestelmä, mukaan
lukien eettisten vaatimusten, ammatillisten standardien
sekä sovellettavien säädöksiin ja määräyksiin perustuvien
vaatimusten noudattamista koskevat toimintaperiaatteet tai
menettelytavat.
Tilintarkastajan velvollisuudet
Velvollisuutenamme on arvopaperimarkkinalain
7:8 § mukaisesti varmentaa komission teknisen
sääntelystandardin mukaisesti laadittu tilinpäätös.
Annamme lausunnon siitä, onko ESEF-tilinpäätökseen
sisältyvä konsernitilinpäätös merkitty olennaisilta
osin komission teknisen sääntelystandardin 4 artiklan
vaatimusten mukaisesti.
Velvollisuutenamme on ilmoittaa lausunnossamme,
missä laajuudessa varmennus on suoritettu. Olemme
suorittaneet kohtuullisen varmuuden antavan toimeksiannon
kansainvälisen varmennustoimeksiantostandardin ISAE
3000 mukaisesti.
Tarkastukseen kuuluu toimenpiteitä evidenssin hankkimiseksi
siitä,
• onko ESEF-tilinpäätökseen sisältyvät
konsernitilinpäätöksen päälaskelmat olennaisilta
osin merkitty iXBRL-merkein komission teknisen
sääntelystandardin 4. artiklan vaatimusten mukaisesti, ja
• onko ESEF-tilinpäätökseen sisältyvät
konsernitilinpäätöksen liitetiedot ja yhtiön tunnistetiedot
olennaisilta osin merkitty iXBRL-merkein komission
teknisen sääntelystandardin 4. artiklan vaatimusten
mukaisesti, ja
• ovatko ESEF-tilinpäätös ja tilintarkastettu tilinpäätös
keskenään yhdenmukaisia.
193
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Valittujen tarkastustoimenpiteiden luonne, ajoitus ja laajuus
riippuvat tilintarkastajan harkinnasta. Tähän sisältyy sen
riskin arvioiminen, onko virheestä tai väärinkäytöksestä
johtuvaa olennaista poikkeamaa komission teknisen
sääntelystandardin vaatimuksista.
Käsityksemme mukaan olemme hankkineet lausuntomme
perustaksi tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa
tarkastusevidenssiä.
Lausunto
Arvopaperimarkkinalain 7 luvun 8 §:n mukaisena lausuntona
esitämme, että Konecranes Oyj:n ESEF-tilinpäätökseen
549300EF0CDEQZBMA096-2025-12-31-fi.zip sisältyvät
konsernitilinpäätöksen päälaskelmat sekä liitetiedot ja yhtiön
tunnistetiedot tilikaudelta 1.1.–31.12.2025 on olennaisilta osin
merkitty komission teknisen sääntelystandardin vaatimusten
mukaisesti.
Lausuntomme Konecranes Oyj:n konsernitilinpäätöksen
tilintarkastuksesta tilikaudelta 1.1.–31.12.2025 on annettu
5.2.2026 päivätyllä tilintarkastuskertomuksellamme. Tällä
raportilla emme anna konsernitilinpäätöksen tilintarkastuk-
sesta lausuntoa tai muuta varmennusjohtopäätöstä.
Helsingissä 26.2.2026
Ernst & Young Oy
tilintarkastusyhteisö
Toni Halonen
KHT
194
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Yhtiötietoa ESEF-raportointiin
Raportoijan nimi tai muu tunniste Konecranes Oyj
Yhtiön kotipaikka Suomi
Yhtiön juridinen muoto Oyj
Perustamismaa Suomi
Rekisteröidyn toimipaikan osoite Koneenkatu 8, 05830 Hyvinkää, Suomi
Ensisijainen toimipaikka Hyvinkää
Kuvaus yhtiön toiminnan luonteesta ja pääasiallisesta
liiketoiminnasta
Konecranes on yksi maailman johtavista nostureiden valmistajista sekä
nostureiden, nostolaitteiden, materiaalinkäsittely- ja työstökoneiden
huoltoyrityksistä, joka palvelee laajaa asiakaskuntaa valmistus- ja
prosessiteollisuudessa, telakoilla, satamissa ja terminaaleissa. Konecranes
toimii kansainvälisesti. Sen tuotteita valmistetaan Pohjois- ja Etelä-
Amerikassa, Euroopassa, Afrikassa, Lähi-idässä ja Aasiassa ja niitä myös
myydään maailmanlaajuisesti. Konecranesilla on kolme raportoitavaa
segmenttiä, Teollinen Kunnossapito, Teollisuuslaitteet ja Satamaratkaisut.
Emoyhtiön nimi Konecranes Oyj
Konsernin ylimmän emoyhtiön nimi Konecranes Oyj
195
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
Osakkeenomistajat
Osake- ja
äänimäärä
Osuus
osakkeista ja
äänimäärästä
1 Solidium Oy 8 793 123 11,1 %
2 Oras Invest Oy 2 710 000 3,4 %
3 Keskinäinen Työeläkevakuutusyhtiö Varma 2 572 201 3,2 %
4 Keskinäinen Eläkevakuutusyhtiö Ilmarinen 2 505 520 3,2 %
5 Gustavson Stig ja perhe* 2 366 157 3,0 %
6 Keskinäinen Työeläkevakuutusyhtiö Elo 1 224 000 1,5 %
7 Nordea rahastot 733 020 0,9 %
8 Valtion eläkerahasto 730 000 0,9 %
9 Samfundet folkhälsan i Svenska Finland rf 615 600 0,8 %
10 OP rahastot 533 887 0,7 %
10 suurimman rekisteröidyn osakkeenomistajan omistus yhteensä 22 783 508 28,8 %
Hallintarekisteröidyt osakkeet 40 178 851 50,7 %
Muut osakkeenomistajat 16 251 910 20,5 %
Konecranes Oyj:n omistamat omat osakkeet 7 637 0,0 %
Yhteensä 79 221 906 100,0 %
Osakkeita Omistajien määrä
Osuus
omistajista
Osake- ja
äänimäärä
Osuus
osakkeista ja
äänimäärästä
1 - 100 30 197 64,2 % 1 114 739 1,4 %
101 - 1 000 14 874 31,6 % 4 825 797 6,1 %
1 001 - 10 000 1 789 3,8 % 4 552 457 5,7 %
10 001 - 100 000 126 0,3 % 3 158 643 4,0 %
100 001 - 1 000 000 22 0,0 % 5 516 797 7,0 %
1 000 001 - 7 0,0 % 19 874 622 25,1 %
Rekisteröidyt
osakkeenomistajat yhteensä
47 015 100,0 % 39 043 055 49,3 %
Hallintarekisteröidyt osakkeet 11 0,0 % 40 178 851 50,7 %
Kaikki yhteensä 47 026 100,0 % 79 221 906 100,0 %
Osakeomistusten
muutokset
vuonna 2025
Osakkeiden
määrä
Osuus osake-
pääomasta ja
äänimäärästä, %
Hallitus 3 576 23 950 0,0 %
Johtoryhmä 41 553 206 540 0,3 %
Yhteensä 45 129 230 490 0,3 %
Osuus
osakkeista ja
äänimäärästä
Julkisyhteisöt 20,3 %
Kotitaloudet 16,0 %
Yritykset 5,2 %
Rahoitus- ja vakuutuslaitokset 3,6 %
Voittoa tavoittelemattomat yhteisöt 3,5 %
Ulkomaat 0,6 %
Hallintarekisteröidyt osakkeet 50,7 %
Yhteensä 100,0 %
Euroclear Finland Oy:n ylläpitämän rekisterin mukaan Konecranes Oyj:llä oli vuoden 2025
lopussa 47 026 osakkeenomistajaa (vuoden 2024 lopussa 45 504).
Suurimmat osakkeenomistajat 31.12.2025
Hallituksen jäsenten ja johtoryhmän omistukset 31.12.2025
Omistuksen jakautuminen osakemäärän mukaan 31.12.2025
Omistuksen jakautuminen omistajatyypeittäin 31.12.2025
* Konecranes Oyj on 28.12.2011 saanut tiedon, että yhtiön hallituksen puheenjohtaja Stig Gustavson on
lahjoittanut kaikki Konecranes Oyj:ssä omistamansa osakkeet lähiomaisilleen pidättäen kuitenkin itsellään
elinikäisen lahjoitettuihin osakkeisiin liittyvän ääni- ja osinko-oikeuden. Lahjoituksen kohteena on ollut
yhteensä 2 069 778 osaketta.
Lähde: Euroclear Finland Oy 31.12.2025
Tärkeää tietoa
Tämän dokumentin tiedot sisältävät tulevaisuutta koskevia lausumia, jotka perustuvat Konecranesin tämänhetkisiin odotuksiin ja ennusteisiin
liittyen sen taloudelliseen asemaan, toiminnan tulokseen, suunnitelmiin, päämääriin, tulevaisuuden suoriutumiseen tai liiketoimintaan. Kaikki tämän
dokumentin sisältämät lausumat, siltä osin kuin ne eivät ole historiallisia tosiseikkoja, ovat tulevaisuuden lausumia, kuten muun muassa:
• arviot yleisestä taloudellisesta kehityksestä ja markkinatilanteesta,
• toimialan yleisestä kehityksestä,
• asiakkaiden liiketoiminnan kannattavuutta ja investointihalukkuutta koskevat arviot,
• arviot Konecranesin kasvusta, kehityksestä ja kannattavuudesta,
• Konecranesin tuotteiden ja palveluiden markkinakysyntää koskevat arviot,
• arviot, jotka koskevat yrityskauppojen menestyksekästä toteuttamista oikea-aikaisesti ja Konecranesin kykyä saavuttaa asetetut tavoitteet ja synergiaedut,
• arviot kilpailuolosuhteista ja
• arviot kustannussäästöistä.
Nämä lausumat voivat sisältää ilmaisuja, jotka alkavat, joita seuraa tai jotka sisältävät muun muassa sanoja ”tähdätä”, ”uskoa”, ”odottaa”, ”tavoitella”,
”aikoa”, ”saattaa”, ”ennakoida”, ”arvioida”, ”suunnitella”, ”heijastella”, ”tulla”, ”voi olla”, ”todennäköisesti”, ”pitäisi”, ”olisi” ja “voisi” ja muita vastaavia
sanoja ja termejä tai niiden negaatioita. Tällaiset tulevaisuutta koskevat lausumat sisältävät tunnettuja ja tuntemattomia riskejä, epävarmuustekijöitä
ja muita tärkeitä tekijöitä, jotka eivät ole Konecranesin vaikutusmahdollisuuksien piirissä, mikä voi vaikuttaa Konecranesin todelliseen tulokseen,
suoritukseen tai sen saavutuksiin olennaisesti verrattuna tulevaisuutta koskevissa lausumissa esitettyyn tai niihin sisältyvään odotettuun tulokseen,
suoritukseen tai saavutukseen. Tällaiset tulevaisuutta koskevat lausumat perustuvat lukuisille oletuksille, jotka liittyvät Konecranesin nykypäivän ja
tulevaisuuden liiketoimintastrategioihin sekä sen tulevaisuuden liiketoimintaympäristöön.
Tämän dokumentin tiedot, mukaan lukien tulevaisuutta koskevat lausumat, soveltuvat ainoastaan tämän dokumentin päivämääränä, eikä tietojen
tarkoituksena ole antaa vakuutuksia tulevaisuuden tuloksista.
196
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025
Palkitsemisraportti
Riskienhallinta
2025 kohokohdat
Hallituksen toimintakertomus
Kestävyysselvitys
Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma
Konsernin tase
Konsernin oman pääoman muutokset
Konsernin rahavirtalaskelma
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Hallituksen esitys yhtiökokoukselle
Tilintarkastuskertomus
Osakkeenomistajat
Hallinnointi
Taloudellinen katsaus 2025
549300EF0CDEQZBMA096 2025-01-01 2025-12-31 549300EF0CDEQZBMA096 2024-01-01 2024-12-31 549300EF0CDEQZBMA096 2025-12-31 549300EF0CDEQZBMA096 2024-12-31 549300EF0CDEQZBMA096 2024-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 549300EF0CDEQZBMA096 2025-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 549300EF0CDEQZBMA096 2024-12-31 ifrs-full:SharePremiumMember 549300EF0CDEQZBMA096 2025-12-31 ifrs-full:SharePremiumMember 549300EF0CDEQZBMA096 2024-12-31 KON:ReserveForInvestedUnrestrictedEquityMember 549300EF0CDEQZBMA096 2025-12-31 KON:ReserveForInvestedUnrestrictedEquityMember 549300EF0CDEQZBMA096 2024-12-31 ifrs-full:ReserveOfCashFlowHedgesMember 549300EF0CDEQZBMA096 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:ReserveOfCashFlowHedgesMember 549300EF0CDEQZBMA096 2025-12-31 ifrs-full:ReserveOfCashFlowHedgesMember 549300EF0CDEQZBMA096 2024-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 549300EF0CDEQZBMA096 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 549300EF0CDEQZBMA096 2025-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 549300EF0CDEQZBMA096 2024-12-31 ifrs-full:OtherReservesMember 549300EF0CDEQZBMA096 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:OtherReservesMember 549300EF0CDEQZBMA096 2025-12-31 ifrs-full:OtherReservesMember 549300EF0CDEQZBMA096 2024-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 549300EF0CDEQZBMA096 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 549300EF0CDEQZBMA096 2025-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 549300EF0CDEQZBMA096 2024-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 549300EF0CDEQZBMA096 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 549300EF0CDEQZBMA096 2025-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 549300EF0CDEQZBMA096 2024-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 549300EF0CDEQZBMA096 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 549300EF0CDEQZBMA096 2025-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 549300EF0CDEQZBMA096 2023-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 549300EF0CDEQZBMA096 2023-12-31 ifrs-full:SharePremiumMember 549300EF0CDEQZBMA096 2023-12-31 KON:ReserveForInvestedUnrestrictedEquityMember 549300EF0CDEQZBMA096 2023-12-31 ifrs-full:ReserveOfCashFlowHedgesMember 549300EF0CDEQZBMA096 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:ReserveOfCashFlowHedgesMember 549300EF0CDEQZBMA096 2023-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 549300EF0CDEQZBMA096 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 549300EF0CDEQZBMA096 2023-12-31 ifrs-full:OtherReservesMember 549300EF0CDEQZBMA096 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:OtherReservesMember 549300EF0CDEQZBMA096 2023-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 549300EF0CDEQZBMA096 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 549300EF0CDEQZBMA096 2023-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 549300EF0CDEQZBMA096 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 549300EF0CDEQZBMA096 2023-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 549300EF0CDEQZBMA096 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 549300EF0CDEQZBMA096 2023-12-31 iso4217:EUR iso4217:EUR xbrli:shares